185 
spaltning, kan man ved visse midler saasom ved svage syrer eller ved 
kunstig fordøining med mavesaft sønderlemme det i to komponenter, 
i et farveløst, eggehvidelegemet, globinet, og i et f arve sto f, hæmatinet, 
som ikke har noget med eggehvidestoffene at gjøre. De elementer, 
som oprindelig havde dannet oxyhæmoglobinet, deler spaltningspro- 
dukterne paa den maade, at globinet optager svoviet, mens hæmatinet 
beholder jernet tilbage. D'e fire øvrige elementer, kulstof, vandstof. 
kvælstof og surstof, findes saavel i hæmatinet som i globinet. Lar 
man sterke syrer indvirke paa hæmatinet, afgiver det jernet og om¬ 
dannes til et nyt farvestof, hæmatoporfyrin. Alle disse farvestoffe 
krystalliserer og kan let adskilles fra hinanden ved spektralanalyse. 
Naar man lar det livide sollys gaa gjennem et spektralapparat, 
danner der sig et farvet baand, et saakaldt kontinuerligt spektrum, 
hvor farverne —- rødt-, orange, gult, grønt, blant og violet — umerke¬ 
lig gaa r over i hinanden. Bringer man mellem lyset og spektralap- 
paratets prisme en oxyhæmoglobinopløsning, vil man finde at der i 
spektret mangler visse bestemte farvenuancer; istedet er der mørke 
striber, saakaldte absorbtionsstriber. Et saadant spektrum kaldes et 
absorbtionsspektrum. De ovenfornævnte farvestoffe har hver sine be¬ 
stemte, karakteristiske absorbtionsspektrer. Oxyhæmoglobinet har 
saaledes to mørke striber, den ene paa grænsen af gult og grønt, den 
anden i det grønne. 
Klorofyllet lader sig ikke saa let analysere som blodfaryestoffet. 
En væsentlig aarsag hertil er at man maa arbeide med urent materiale, 
da som allerede nævnt det endnu ikke er lykkedes at fremstille kemisk 
rent klorofyl. Spalter man klorofyllet, erholdes farvestoffe, hvoraf 
de fleste er karakteristiske forbindelser, som krystalliserer og har sine 
bestemte spektrer. Lader man saaledes sterk saltsyre indvirke paa 
klorofyl, faar man et blaagrønt farvestof, fyllocyanin. Behandles 
dette med etsende lud, faar man et mørkt staalblaat farvestof, fyllo- 
taonin. Ophedes dette med en alkoholisk løsning af etskali i et lukket 
rør til 190°, omdannes det til rødt farvestof, fylloporfyrin. 
Dette fylloporfyrin viser stor lighed med et af oxyhæmogiobinets 
spaltningsprodukter, hæmatoporfyrin. Begge disse farvestoffe har et 
meget ligt absorptionspektrum. De har en meget lig kemisk sammen- 
sætning og lige overfor reagentser forholder de sig paa . samme maade. 
Disse farvestoffe er altsaa meget lige, og fortsætter man at spalte 
dem, kommer man tilsidst til samme stof. 
