196 
For at studere disse forhold nærmere undersøgte Pettersson 
forholdet mellem temperaturene i våndet og luften paa forskjellige 
steder. Det eneste materiale som fandtes den . gang over vandets tem¬ 
peraturer gjennem en længere aarrække var samlet nær ved kysterne, 
og han valgte at studere de temperaturrækker som forelaa fra enkelte 
fyrstationer paa Island, Færøerne, Shetlandsøerne og Norges Vest¬ 
kyst, altsaa fra forskjellige punkter omkring det nordlige Atlanterhav 
og Norskehavet. Der var overalt en fuldstændig overensstemmelse 
mellem vandets og luftens gjennemsnitstemperatur. Der var ogsaa 
en udmerket overensstemmelse mellem f. eks. vandets temperatur i 
overfladen ved 3 fyrstationer paa Norges vestkyst og luftens teinpe- 
BLOMSTRINGSTID: Tussilag© far fara 
Fig. 2. Den øverste kurve viser blomstringstiden (før eller efter 9de april) for heste¬ 
hov i forskjellige aar i Sverige; den nederste viser vekslingerne i havets overflade- 
temperatur' ved Norges vestkyst i februar fra aar til andet. (Efter Pettersson). 
ratur i Sverige. Kurvene for en bestemt maaned for aar ene 1874— 
1892 lignet hverandre paafaldende, slig som fig. 1 viser. 
Pettersson gjorde opmerksom paa det særdeles vigtige for¬ 
hold, at klimatet viser en tydelig tendens til at beholde samme ka¬ 
rakter gjennem en længere tid, i uger eller maaneder. En kold februar 
vil som regel følges af en kold mars og april. Derfor var der ogsaa 
en overensstemmelse mellem vandets gjennemsnitstemperatur i februar 
og forskjellige forhold, som afliænger af lufttemperaturen i den sidste 
del af vinteren og i begyndelsen af vaaren, som f. eks isløsningen, 
eller den tid da vaaraannen kan begynde. I et senere arbeide 1 ) har 
1 ) Hvilka åro orsakerna till vegetationsperiodeus tidigare eller senare in- 
trådande under olika år? — Landtbruks-akademiens handlingar ocli tidskrift, 
1899, h. 1. 
