199 
0.9° C. høiere i 1901 end i 1902 ; under overfladen var de derimod 1° 
lavere i 1901 end i 1902. Arealet af Atlanterhavsvannets tversnit 
vekslet lidet i de 3 første aar; i 1904 var det noget mindre og i 1905 
meget større. Tallene i den sidste række angir produktet af gjen- 
nemsnitstemperaturen under vandfiaden og tversnitsarealet; de er et 
udtryk for de varmemængder som findes i Atlanterhavsvandet i den 
sydlige del af Norskehavet. De veksler betydelig; varmemængden 
var forholdsvis liden i mai 190T og 1904, og stor i mai 1902 og 1905. 
Det vand som gaar gjennem Sognefjordsnittet, kommer dels fra 
Atlanterhavet over Wyville Thomson-Ryggen, og dels vestenfra med 
den Østislandske arktiske strøm. De vekslinger, som tabellen viser, 
kan da tænkes at skyldes enten tilsvarende vekslinger i Golfstrømmen 
før den kommer ind i Norskehavet, eller vekslinger i den Østislandske 
strøm, eller begge dele. Det sidste er det sandsynligste: Atlanter- 
havsvandets temperatur og mængde i Sognefjordsnittet veksler vist- 
nok baade med den store Atlanterhavsstrøm længer mod syd, og med 
den Arktiske strøm, som den blandes med i Eærø-Shetland-renden 
og i den sydligste del af Norskehavet. Det fremgaar imidlertid ikke 
klart af deL materiale, som er samlet hidtil, hvor meget hver enkelt af 
disse strømme bidrar til vekslingerne. 
Efterat våndet har passeret Sognefjordsnittet, gaar det videre 
nordover; denne bevægelse er i det store hele meget langsom og det 
tar lang tid for den hele vandmasse at tilbagelægge veien f. eks. fra 
Sognefjordsnittet til havet ud for Lofoten, selv om enkelte mindre dele 
af våndet render med større hastighed. Vi har gjort beregninger for 
snittet vestenfor Lofoten, lig de ovenfor omtalte for Sognefjordsnittet, 
og vi finder lignendé vekslinger der. Men de er forskjøvet slig, at 
i eks. den høie gjennemsnitstemperatur under overfladen, som viste 
sig i Sognefjordsnittet i 1902, ikke viste sig i Lofotensnittet i mai 
1902, men derimod i mai 1903. Sandsynligvis bruger ikke vandmas- 
seme fuldt saa lang tid som et aar for at komme fra Sognefjordsnittet 
til Lofotensnittet; det vand, vi finder der nordpaa i mai, har kanske 
passeret farvandet ud for Sognefjorden den foregaaende sommer eller 
høst. Men da vekslingerne, det vil sige afvigelserne fra normalen, 
ikke forandrer sig pludselig i de store vandmasser, vil f. eks. en lav 
temperatur i mai her sydpaa sandsynligvis følges af forholdsvis lave 
temperaturer ogsaa i de vandmasser, som kommer noget senere, og 
som næste aar i mai er kommet saa langt som ud for Lofoten. 
