200 
Fra Lofoten strømmer Atlant erhavs vandet videre, og endel af det 
naar nogle maaneder senere ind i Østhavet; det blir stadig mer 
og mer opblandet med andre vandmasser. Ved hjælp af de russiske 
undersøgelser (af dr. Knipovitsch og dr. B r e i t f u s s) i 
Østhavet har vi beregnet gjennemsnitstemperaturene om vaaren paa 
3 forskjellige stationer langs Kola-meridianen. Ogsaa her var der 
betydelige vekslinger, som svarte til vekslingerne i Lofotensnittet 
et aar i forveien og i Sognefjordsnittet 2 aar før. Dette fremgaar 
tydelig af fig. 5, hvor kurvene I—III betegner gjennemsnitstempera¬ 
turene i de 3 forskjellige snit i mai maaned. Der var f. eks. ual- 
Fig. 5. Vekslingerne i gjennemsnitstemperaturen i snittene ud for Sognefjorden (I), 
Lofoten (II) og Kola (III), og vekslingerne i størrelsen af den isfri overflade i 
Østhavet (IV). (Alt for mai maaned). 
mindelig høie temperaturer: i Sognefjordsnittet i 1902, i Lofoten¬ 
snittet i 1903, og i Kolasnittet i 1904. Det ser altsaa foreløbig ud 
som om man skulde kunne fo.ru dsi omtrent te m p e r a- 
t urene ud for Lofoten om ét aar og i Østhavet 
om to aar ved hjælp a f m a a 1 i n g e r melløm Sogne'- 
fjorden og Færøerne. Nu spiller temperaturene i Øst¬ 
havet en meget stor rolle for is dannelsen der nordpaa, og det kan da 
være af interesse at se, om, der er en klar sammenhæng paa det punkt. 
Vi har ved hjælp af de isikarter, som udgis af det danske meteorolo¬ 
giske institut, bestemt størrelsen af den isfri overflade i Østhavet 
i mai maaned i forskjellige aar. Resultaterne er gjengit i kurve IV, ' 
fig. 5. Som man ser er der en meget god overensstemmelse, • tiltro ds 
