207 
linger er meget karakteristiske, og det laa nær at undersøg© om de 
stod i nogen forbindelse med vekslingerne i de hydrografiske forhold. 
Vi har ved hjælp' af de beretninger, som opsynschefen for Lofot- 
fiskerierne gir hvert aar, regnet ud hvor mange procent der har 
været fanget i den første halvdel af fisketiden, før 15de marts, sammen¬ 
lignet med totalfangsten under det hele fiske. Det har vekslet mellem 
f. eks. 70’ procent i 1881 og bar© 5 procent i 190'3. Opsynschefen har 
maalt lufttemperaturen i Svolvær kl. 12 mild dag under hele fisketiden, 
og i beretningern© har han angit den gjennemsnitlige lufttemperatur 
for hele tiden fra slutten af januar til slutten af april. I fig. 12 
har vi .git en fremstilling af disse forskjellige forhold for aarene 
1901—02 til 1905—06. Kurve I viser Atlanterhavsvandets gjennem- 
Z 1901 1902 1903 1904 /905 
Fig. 12. I Gjennemsnitstemperaturen i Atlanterhavsvandet under overfladen i 
mai (Sognefjordsnittet). 
II Den gjennemsnitlige lufttemperatur i Svolvær under det følgende 
aars Lofotfiske. 
III viser hvormange procent af fangsten i hele fisketiden i Lofoten 
der blev fisket før 15de mars. 
snitstemperatur under overfladen i Sognefjordsnittet i mai 
maaned (aarene 1901—1905); II repræsenterer den gjennemsnitlige 
lufttemperatur i Svolvær under fisket den følgende vinter, og III an¬ 
gir de procent af totalfangsten, som er fisket før 15de marts (1902— 
1906). Overensstemmelsen er god for alle 3 kurvers vedkommende. 
Det viser sig at en lav temperatur i Atlanterhavsvandet svarer til tid¬ 
lig fiske. E f t e r gjennemsnitstemperaturen i Sogne- 
fjordsnittets Atlanterhavs vand i mai skulde man 
altsaa kunne forudsi, ikke alene hvilken gjen- 
nemsnits temperatur rnan vil finde i L o f o t - snittet 
aar et efter (se ovenfor), men ogsaa om der da bli r tid¬ 
lig eller sent fiske i Lofoten. Eig. 12 viser at forandrin- 
gerne fra aar til andet i lufttemperaturen under fisket svarer omtrent 
