209 
ikke helt klargjort endnu. Vekslingerne i temperatur og varme 1 
mængde følges i ethvert tilfælde ad, naar vandmasserne har omtrent 
samme volum fra aar til andet, og hvis vekslingerne i volum ikke er 
store, skulde altsaa lufttéSperaturanomalierne gi et begreb om van- 
dets temperatur. Vi har sammenstillet opsynschefens temperatur- 
observationer fra Svolvær med de tal, som angir den pro cent af 
Lofotfisket, der er fanget før 15de mars (fig. 13). For de 28 aar fra 
1880 til 1907 er der samme „gang“ i kurvene i 25 tilfælde. Hvis vi 
hadde hat bestemmelser af vandets temperatur vilde sandsynligvis 
overensstemmelsen ha været endnu bedre; men som det er, styrker 
denne sammenstilling i høi grad det resultat vi er kommen til: e n 
høi temperatur i våndet gir sent fiske i Lofoten, 
og en lav temperatur gir tidlig fiske. Det bør 
imidlertid ogsaa fremholdes at de nævnte procenttal * ikke gir. et 
absolut paalidelig udtryk for den mængde fisk som virkelig er til¬ 
stede i de forskjellige dele af sæ sonen, men bare for forholdet mel lem 
de opfiskede mængder. Hvis den første tid er særlig stormfuld, kan 
der være fisk tilstede i mængder, uden at den blir fanget. Vi kan 
derfor ikke vente at finde en absolut overensstemmelse ved at sam¬ 
menligne temperaturene med de tal, som skriver sig fra fangststa- 
tistiken. 
Under Lofotfiskerierne søger torsken ind under land for at gyde; 
den samles ikke, fordi den gaar efter næring, slig som i Finmarken. 
Det er da et spørgsmaal, om ikke grunden til at torsken kommer til 
gydepladsene til forskjellig tid er at søge i den vekslende udvikling 
af kjønsprodukterne i forskjellige aar; at altsaa torsken kommer sent 
under land, naar kjønsprodukterne er sent udviklet. Hvis dette er 
tilfælde, blir det næste spørgsmaal om de sent udviklede kjønsprodukter 
(f. eks. rogn), naar samme udvikling uanset den tid, det tar; eller 
om det er slig, at en sen modning af rognen f. eks. hører sammen med 
et forholdsvis lidet antal eg, eller med et normalt antal, men smaa 
eg. Disse spørgsmaal trænger endnu til at bli undersøgt; vi ved næ- 
sten ingenting om dem. Under det abnorme Lofotfiske i 1903 (da bare 
5 °/ 0 af totalfangsten blev fisket før 15de mars), gjorde dr. Hjort 
en del meget interessante iagttage] ser. 1 ) Uge efter uge gik i det aar, 
uden at torskemængderne indfandt sig; dr. Hjort fortæller saa, at 
Jolian Hjort: Nogle resultater af den internationale havfoiskning. 
Bergen 1907. 
Naturen 1909. 
