210 
da torsken endelig kom saa den elendig ud. Foruden den ualmindelig 
daarlige kvalitet af leveren (som endog sank i sjøvand), var det slaa- 
ende, hvor daarlig udviklet kjønsprodukterne var. Det var ikke 
bare ovarierne som var ufuldstændig udviklet, men eggene var i mars 
saa smaa, som de ellers pleier at være i december eller i begyndelsen 
af januar. Vi har vist ovenfor at gjennemsnitstemperaturen i Dofot- 
snittet det aar var ualmindelig høi, og det var jo mulig, at der var 
en klar sammenhæng i alt dette: at den høie temperatur var aarsag i 
en daarlig udvikling af eggene og derigjennem til et sent fiske. Det 
eneste udtryk, som vi kan faa i statistiken for rognens udvikling, er 
Fig. 14. I—III Grjennemsnitstemperaturen i mai i snittene ud for Sognefjorden, 
Lofoten og Kola. 
IY Torskerogn i Lofoten (i liter pr. 1000 fisk). 
Y Torskelever i Lofoten (i hektoliter pr. 1000 fisk). 
opgaverne over kvantum rogn pr. fanget fisk. Disse opgaver er ikke 
noget fuldt paalidelig udtryk for det virkelige, biologiske forhold; dels 
kan det ikke ventes at statistiken er fuldt paalidelig, og dels kan ikke 
slig statistik overhodet gi et sikkert tal for rognmængden pr. fisk. Thi 
for det første skulde man ha rede paa forholdet mellem rogn og 
hunfisk, mens den almindelige statistik maa. regne med alle fisk; og 
for det andet vil et vekslende anlal fisk være udgydt inden de fanges. 
Men selv med de unøiagtigheder, som disse forhold fører med sig, 
viser resultaterne af vore undersøgelser at der er en overensstemmelse 
i de aar, hvor vi kan gjøre en sammenligning. Kurvene I—III i 
fig. 14 er de samme som I—III i fig. 5 og viser vekslingerne i Atlan- 
