218 
Dette tyder paa at det er visse forhold i vandmasserne selv, som 
er de afgjørende. Det synes at være vanskelig at forstaa at de for¬ 
holdsvis smaa variationer i temperaturen skulde være skyld i de store 
biologiske vekslinger. Der in åa sandsynligvis være en anden aarsag 
som veksler paa samme maade- som temperaturen, f. eks. bestemte ke- 
miske forhold. Man kan tænke paa flere, slige faktorer ; en af dem 
er følgende: det Atlanterhavsvand, som findes i det sydlige Norske- 
hav, bestaar — som nævnt — af vand, som Golfstrømmen har ført 
med sig fra sydligere bredder, og som i Færø-Shetlandrenden og den 
allersydligste del af Norskehavet er blit blandet med vand fra den 
l,n /90! /902 1903 1904 !905 1906 
M 1902 JS03 1904 /905 /906 1907 
300 
■ 90 
■30 IL 
-70 
■60 
Fig. 18. I Kystvannets tversnits-areal udfor Sognefjorden i mai (i km. 2 ). 
II Udbyttet af brislingfisket (i 1000 hektoliter). 
Ill Udbyttet af smaasildfisket (i 1000 hektoliter). 
Østlandske arktiske strøm. Det ublandede Atlanterhavsvand synes 
at være temmelig fattig paa organismer; det samme er tilfældet med 
polarvandet, saalænge det har lave temperaturer; men der er for¬ 
skjellige ting som tyder paa at det liar fysiske eller snarere kemiske 
egenskaber, som er af stor betydning for udviklingen af plankton. 1 ) 
Den tykke is som dækker Polhavet, absorberer den største del 
af sollyset, saa yderst li det rækker ned i de underliggende vandlag. 
Af den grund kan næsten intet planteliv (phytoplankton) udvikle sig 
i Polhavet, og dyrelivet blir følgelig ogsaa yderst sparsomt. De for 
plantelivet (og følgelig ogsaa dyrelivet) nødvendige næringsemner 
(f. eks. kvælstoflorbindelser, kanske ogsaa de opløste gasarter), som 
J ) Fridtjof N an sen: The Oceanography of the North Polar Basin 
(s. 422—425). Christiania 1902. 
