219 
tilføres Polhavet, særlig ved de sibiriske elve, blir derfor næsten ikke 
udnyttet, og Polhavet virker da sandsynligvis som en umaadelig lunge, 
hvor de for alt liv nødvendige stoffe ophobes i de langsomt cirku- 
lerende vandmasser. Men naar dette polarvand kommer sydover, blir 
befriet for isdækket, saa sollyset kan slippe uhindret til, og ved blan¬ 
ding med Atlanterhavsvandet faar en høiere temperatur, da gir det 
betingelserne for en vældig opblomstring af plankton, saa at havet 
f arves deraf i stor udstrækning, slig som man ser det overalt, hvor 
vandmasser fra de varmere have blandes med vand fra de nordligste 
farvand. Jo større mængden af tilblandet polarvand er, desto lavere 
blir blandingens temperatur, men desto rigere kanske dens muligheder 
for opblomstringen af plankton. Det forudsættes da, at de fiskerifor¬ 
hold, som vi har omtalt i^ det foregaaende, veksler paa grund af varia- 
tionerne i ernæringsforholdene; at med andre ord gode ernæringsfor¬ 
hold paaskynder gydningen og øger fedtdannelsen i leveren, og om¬ 
vendt. Men disse forhold maa undersøges nærmere; indtil videre er 
det bare hypoteser. —- 
Tilslut kan det nævnes, at ogsaa vekslingerne i kystvandet 
synes at svare til vekslinger i enkelte fiskerier. Størrelsen af det vand- 
lag med forholdsvis lav saltgehalt, som ligger mellem kysten og „Golf- 
strømmen u (se. fig. 4), afhænger af nedbøren i Nordeuropa i de fore¬ 
gaaende maaneder. Ved at maale ud tversnittet af kystvandet ud 
for Sognefjorden finder man vekslinger fra. aar til aar, som svarer til 
nedbørs-vekslingerne. Den øverste kurve (Ij paa fig. 18 angir kyst- 
vandstversnittet i mai maaned i aarene 1901—1905. Den mellemste 
kurve (II) viser udbyttet af brislingfisket i de samme aar (væsentlig 
om høsten i de sydlige amter). Den nederste kurve (III) angir ud¬ 
byttet af smaasildfisket (væsentlig i de nordenfjeldske amter); denne 
kurve er forskjøvet et aar til venstre. Overensstemmelsen er udmerket 
for femaars-perioden og tyder paa, at man ogsaa skulde kunne forudsi 
opgang eller nedgang i disse fiskerier. Efter nedbørsforholdene at 
dømme skulde kystyandsmængden. være større i mai 190'6 end i mai 
1905; det passer ganske med øgningen af brislingmængden i 1906 og 
smaasildmængden i 1907. 
