-239 
mer ogsaa de marine lag af sand og grus, som i flere meters mægtighed 
er afsat over torven. 
Etterat det ved de sidste aars undersøgelser er vist, at den samme 
postglaciale landsænkning, som vi netop har omtalt fra Nord- og 
Østersj ølandene, ogsaa har gjort sig gjældende langs store strøg af 
Norges sydvestlige og vestlige kyst (ja rimeligvis endog helt mod 
nord til Varangerfjordens bredder i Østfinmarken), kan det ikke over¬ 
raske, at der ogsaa ved vor sydvestkyst findes en undersjøisk torvmyr. 
Sikre beviser for en saadan sænkning er bl. a. ogsaa kjendt fra Lister, 
nemlig fra gaarden Tjørve lige ved Nordhassel. Her har nemlig 
P. A. Øyen paavist et lag af myrjord dækket af 1—2 f od skjælsand 
med sænkningstidens sædvanlige varme-kjære molluskfauna (1905). 
Den nævnte torvmyr ligger imidlertid et par meter over havets 
niveau; om dens indhold af planterester giver Øyen ingen oplysninger. 
Allerede i 1901 sluttede jeg af forholdene ved Skeie paa Jæderen, 
at landet ved tiden for sænkningens begyndelse „neppe kan have ligget 
lavere end nu": 1 ) Nu viser fundene i bugten ved Nordhassel, at man 
for Listers vedkommende kan gaa et skridt videre og drage den slut¬ 
ning, at landet her før sænkningens begyndelse maa have ligget ial- 
fald ca. 3 meter h ø i e r e end i nutiden. Det kan i denne forbindelse 
være af interesse at minde om, at Øyen ved et par anledninger 
(i 1903 og 1906) har fremholdt som efter hans mening sandsyn- 
1 i g t, at et terrasseniveau 20'—30* m. under den nuværende havflade 
udenfor kysten af Lister repræsenterer strandlinjens beliggenhed i 
den „boreale“ tid, nærmest forud for „tapessænkningen“ . 2 ) 
Yi skal nu se lidt nærmere paa de oplysninger Nordhassel-myren 
giver om plantelivet og klimatforholdene paa Lister forud for sænk- 
ningstiden. I flere punkter er disse oplysninger af betydelig interesse 
og supplerer hvad man hidtil har vidst. 
De flak af den undersjøiske myr, som ligger opflydt paa stranden 
ved Nordhassel, er ovenfor for enkelheds skyld omtalt som „torv“. 
De bestaar samtlige af jordarter, som gaar ind under hvad der i 
daglig tale kaldes torv, men derimod ikke af torv i strengere forstand, 
naar man kun lader dette begreb omfatte saadanne jordarter, der er 
dannede i vand eller paa vaade steder ved en delvis konservering af 
planteveksten i o p r i n d e 1 i g s t i 11 i n g. 
1 ) Nyt mag. f. natv. Bd. 39, s. 340. Kra. 1901. 
2 ) Chria. Yid.selsk. skr. I. Math. naturv. kl. 1903, no. 7, p. 79. — Chria. 
Yid.selsk. forh. 1906, no. 1, p. 37. 
