241 
planter, som maa have levet dels i selve det tjern, hvori myrdyndet 
er afsat, og dels ved bredderne af dette. Af saadanne arter 1 kan 
nævnes en art van d a k s (Potamogeton natans), hvis frugter fore¬ 
kom sparsomt; fremdeles my r hat (Comarum palustre), bukke¬ 
blad (Menyanthes trifoliata) og to arter s targr æs (Carex Pseudo¬ 
cyperus og C. ampullaeea). Af myr hat fandt jeg enkelte smaanødder, 
af bukkeblad talrige frø, af Carex Pseudocyperus en mængde frugter 
(med det ydre „frugtgjemme“ i behold) og af C. ampullaeea nogle lidt 
usikre frugter. Desuden forekom i myrdynd-flakene en mængde smaa 
kugleformede frugtlegemer af en sop, Cenococcum geophilum, som er 
almindelig mellem orerødder. — Den vegetation, hvoraf rester er op- 
bevaret i denne afleiring, vidner om et langt mildere klimat end den, 
som repræsenteres ved gytjens fossilindhold. Yistnok lykkedes det 
ikke i det forholdsvis betydelige kvantum myrdynd, som jeg havde an¬ 
ledning til at gj ennemsøge, at paavise levninger af ek; men flere af 
de øvrige arter —* og deriblandt netop et par af dem som forekom i 
størst mængde — hører med til det karakteristiske selskab af sydlige 
planter, som i den varmeste del af den postglaciale- tid, „tapestiden“ , 
var almindelig udbredt i det sydlige Norge. Hassel, svartor og Carex 
Pseudocyperus hører paa Lister og Jæderen med til denne periodes 
almindeligste plantefossiler. Carex Pseudocyperus er nu helt for- 
svundet fra disse trakter, men findes endnu nogle steder i den laveste 
sydøstlige del af vort land ; dens nærmeste voksested er Tromøen ved 
Arendal. 
Gytje- og myrdynd-flakene fandtes ved Nordhassel, som allerede 
nævnt, hver for sig, liggende spredt omkring paa stranden. Der var 
ikke anledning til direkte at se, hvorledes de to afleiringer i selve 
den undersjøiske myr ligger i forhold til hinanden. Herom kan der 
imidlertid — af andre grunde — ikke godt være nogen tvil. I vore 
torvmyrer optræder de forskjellige jordarter ikke i tilfældig række- 
følge ovenpaa hverandre, men efter bestemte regler i lovmæssig lag- 
følge. Gytje og myrdynd hører begge til de jordarter, der dannes ved 
bundfældning i tjern og sjøer, som holder paa at gro til og forvandles 
til myr. Til den normale udvikling af en saadan myr hører det, at 
der først afsættes et mere eller mindre mægtigt gytjelag og bag- 
efter et lag myrdynd, hvis tykkelse forøvrigt kan være meget for¬ 
skjellig og nøie afhænger af de specielle forhold paa stedet. Eh saa¬ 
dan lagfølge, med gytje i bunden og myrdynd enten umiddelbart der- 
Naturen 1909. 
16 
