250 
giv© et godt grundlag for beregningen. Overhovedet var statistiken 
adskillig mere anvendt i oldtiden selv hos barbariske folk, end man 
nu forestiller sig. Saaledes fortæller Cæsar, at han efter en seir over 
Helvetierne fandt i deres leir lister optagne med navns nævnelse over 
alle de vaabenføre mænd, som havde deltaget i denne forsøgte ud- 
vandring og ligeledes særskilte lister over kvinder og børn. 
Boganmeldelser. 
Dr. Hans Reusch: Tekst til geologisk kart over fjeldstrøgene 
mellem Jostedalsbræen og Ringerike. (Norges geologiske under- 
søgelse No. 47). 
Som det vistnok vil være mange af „Naturen“s læsere bekjendt, 
har det været meningen, at Norges geologiske undersøgelse skulde 
udarbeide et geologisk oversigtskart i maalestok 1 :400,000 over det 
sydlige Norge, idet generalkartet i denne maalestok anvendtes som 
topografisk underlag. Paa grund af de faa faste funktionærer, som 
Norges geologiske undersøgelse har havt til disposition, har dette 
kartlægningsarbeide gaaet meget langsomt, og bestyreren udtaler selv 
som sin formening, at der ikke kan blive tale om at udgiv© det hele 
kartverk i en nogenlunde nær fremtid. Derfor har man fundet det 
hensigtsmæssigt at udgive foreløbig nogle enkelte blade, saa de resul¬ 
tater, hvortil Norges geologiske undersøgelse er kommet, allerede nu 
kan komme de interesserede til gode. Saaledes som sagerne st a ar, 
forekommer det nærværende anmelder, at dette er en god tanke, og 
jeg mener ogsaa, at det er heldigt, at man har valgt at begynde med 
et kartblad som det ovenfor nævnte,' som netop udgjør endel af de 
høifjeldsstrøg, hvor Norges geologiske undersøgelse i de senere aar 
har nedlagt saa meget arbeide. Til orientering skal nævnes, at i kart¬ 
bladets n. v. hjørne ligger Veitestrandsvåndet i Sogn og i dets s. ø. 
hjørne ytre Aadalen. Man møder her grundfjeldets gneise og gra- 
niter, Telemarksformationen, sparagmitformationen, Østlandets sikre 
kambriske og siluriske lagrækker, høifjeldsviddernes fylliter, blaa- 
kvartser og overliggende gneisagtige bergarter samt gabbroer, labra- 
dorstene og yngre graniter. Desværre er ikke aldersforholdet mellem 
disse lag saa sikkert, som det kunde ønskes, da de forskjellige i disse 
strøg arbeidende geologers opfatninger er forskjellig. Meget godt 
