255 
vandring har foregaaet umiddelbart eiter istiden, før landet endnu 
var bleven skogklædt. Under den anden nedisning fyldte nemlig 
mægtige bræør alle dale og kun den yderste kystrand var isfri. En 
liden gnaver, hvis udbredelse viser at den ikke er noget polardyr, 
har neppe kunnet udholde et saa høiarktisk klima, som sikkerlig den 
gang har hersket her i landet. 
Birkemusen lever mellem birkekrat, hvad der har givet dyret dets 
navn. Med stor behændighed klattrer den omkring mellem birke- 
grenene. I Sibirien forkommer den foruden i skog, især spredt birke- 
skog, ogsaa ude paa de aabne stepper. Dyrets levevis er forøvrigt. 
lidet kjendt. J. Gr. 
Den nordeuropæiske fastlandstid. Nordsjøen er som bekjendt 
et ganske grundt hav med en i det store taget jævn bund. Geolo- 
gerne antar at den har været tørt land i forholdsvis ny tid, og man 
har længe været fortrolig med den tanke, at mennesker kan have 
levet der i en tidlig del af den palæolitiske stenalder. Den danske 
geolog V. E i n t z e har i en i slutten af forrige aar udkom- 
met afhandling (Dansk geologisk forening, b. 3) tat denne sag 
op til fornyet granskning. Han har studeret sjøkarterne og* 
paa dem optegnet kurver paa samme maade som man gjør for 
landkarters vedkommende. Han fandt herved at bundens relief 
former sig til et af hoveddale og bidale bestaaende system,, som han 
antar maa være udgravet af et flodnet. Dette fremstiller han paa et 
kart, der her gjengives noget forenklet og formindsket. Hovedelven 
havde sit løb over det nu sunkne sletteland, først mod vest, langs syd- 
