270 
Planter. I den fri Natur træffer man det dog kun ret sjældent; inen 
i Tidernes Løb er alligevel panasjerede Individer fundet hos en. 
Mængde Plantearter. De falder jo stærkt i Øinene og er oftest gan¬ 
ske prydelige, såa det er intet Under, at Planteetskere stedse har 
interesseret sig for dem. Følgelig er Dyrkningen af saadanne tilfæl- 
dig fundne hvid- eller gulbrogede. Variationer taget op af Gartnere og 
har nu i Aarhundreder været drevet i alle civiliserede Lande. Mange 
af disse Panasjeringer er velkendte fra Haver og Parker, og de om¬ 
fatter baade urteagtige Planter og træagtige, baade hvide og gule. 
Arvelighedsforholdene hos disse Planter er i mange Retninger 
meget ejendommelige og interessante, og i den aller nyeste Tid er der 
fremkommet en Række Undersøgelser, især af de tyske Botanikere- 
Erwin Bau r og C. C orrens, hvorved vi har faaet Klarhed paa. 
flere herhen hørende Tilfælde. Thi, mærkeligt nok, for mindre encl 
ti Aar siden kunde den kendte hollandske Botaniker Hugo d e- 
Yries i sit store Værk om Mutationsteorien endnu med fuld Ret. 
ytre sin Forundring over, at „Brogetbladhed“ —- saaledes vil jeg gen- 
give Ordet Panasjering —, uagtet den hører til Planternes mest iøjne- 
faldende Afvigelser, i Henseende til Nedarvings-Regler var næsten et. 
Terra i n c o g n i t a. Deb vilde jo ellers have været naturligt nok, 
om Gartnere ved Dyrkningen af brogetbladede Variationer i større- 
Skala havde udfundet Reglerne for disses Arvelighed. Selvfølgelig; 
foreligger der ogsaa fra gartnerisk Side en Mængde Opgivelser des- 
angaaende; men disse Opgivelser er meget usikre og ofte modsigende 
hinanden, saaledes at det hele Resultat har været, at man stod uvis. 
og famlende overfor, hvad man egentlig skulde fæste Lid til. En af 
de vigtigste. Grunde hertil vil fremgå a tydeligt nok af det følgende. 
Det er den Fejl, man begik, da man vilde skære al Brogetbladhecl 
over én Kam, medens det i Virkeligheden drejer sig om Variationer, 
som uagtet deres ydre Lighed forholder sig vidt forskjelligt, hvad. 
Arvelighedsforholdene angaar. Derfor vil det ogsaa, nok vise sig, at. 
de forskjellige ældre lagttagelser, man ikke kunde faa til at rime 
sammen og derfor stillede sig skeptisk overfor,, hver. f or sig har været, 
rigtige. En anden Grund til, at Gartnerne kun har bidraget lidet til 
Opklaring af denne Sag, har været, at- de næsten udelukkende har 
formeret deres brogetbladede Planter vegetativt, d. v. s. ved Podning 
eller Aflægning og Stikling; de opnaaede nemlig derved sikker Be¬ 
varelse af Brogetbladheden, medens Frøformering gav mindre sikre 
