276 
I nyeste Tid undersøger man ved Arvelighedsforskning imidler¬ 
tid ikke blot, om en Race holder sig konstant ved Selvbefrugtning; 
men man kry ds er den ogsaa med Hovedformen af samme Planteart 
og undersøger det derved fremkomne Bastard-Afkoms Forhold. Der 
plejer da at vise sig mærkeligt regelmæssige Talforhold imellem Af- 
kommets forskellige Former. Her er ikke Plads til at komme nær¬ 
mere ind paa disse Arvelighedsregler, men en enkelt Regel maa lige 
nævnes, da det følgende for u ds ætter Kendskab til den. Et Exempel 
vil bedst vise, hvad der drejer sig om: En Nælde (Ur ti ca 
p i 1 u 1 i f e r a) med savtakkede Bla de har en afvigende Race 
{D o d a r t i i) med næsten helrandede Blade. Krydser man nu disse 
to med hinanden, faar man et Afkom (Bastardens første Generation), 
hvor alle Individerne har savtakkede Blade. Den afvigende Races 
Karakter er saaledes tilsyneladende forsvundet. Dog kun tilsyne- 
ladende! Thi hvis vi lader Bastarden befrugte sig selv og saar dens 
Frø, faar vi en ny (anden) Generation, der bestaar af en Blanding af 
savtakkede og helrandede Individer. Tæller man Antallet af hver 
Sort op for sig, vil det vise sig, at der er omtrent 3 Gange saa mange 
savtakkede som helrandede. Skaffer man sig nu igen efter Selvbe¬ 
frugtning af hvert Individ for sig en tredje Generation, viser det sig, 
at alt Afkom af de helrandede Individer vedbliver at være helrandet, 
medens Afkommet af de savtakkede fordeles saaledes, at Afkommet af 
en Tredjedel giver udelukkende savtakkede Planter, Afkommet af de 
to Tredjedele derimod giver baade helrandede og savtakkede Planter 
og i samme Forhold som i forrige Generation; og saaledes fortsæt- 
ter det. 
Den hosstaaende skematiske Figur (Fig. 1) viser denne Regel for 
Kedarvning. Den er opdaget af de nyere* Arvelighedsstudiers Skaber 
Abbeden Gregor M e n d e 1. Man plejer at sige, at Bastarden 
har „spaltet sig“, eller at den har „afspaltet“ de „rene“ Racer for 
helrandede og savtakkede Blade, og at de „urene“ Bastarder bliver 
ved med at „afspalte“. Af de to Karakterer, der her er Tale om : 
Helrandethed og Savtakkethed, er den sidste „herskende a (domine¬ 
rende) over den første, som kaldes „vigende a (recessiv). 
Naar vi nu vender tilbage til vore brogetbladede Racer, vil man 
forstaa, at det har Betydning for Opfattelsen af Racens Arveligheds- 
forhold at faa at vide, at en brogetbladet Race ved Krydsning med 
-en grøn Race af samme Art giver et Afkom, hvor grønt er herskende,. 
