291 
ning, men hans største fortjeneste ligger i. de af ham udarbeidede 
geniale metoder for undersøgelse af gjgeringsorganismer og i den store 
praktiske betydning hans arbeider har havt ved at bevirke en fukl- 
siændig reform, ikke alene i bryggeriindustrien, men i praktisk talt 
al gjæringsindustri. 
Saavel teoretiske som praktiske strømme gaar sammen i Emil 
Chr. Hansen’s arbeider og det er derfor saa betegnende, naar han 
saa gjerne citerte sin store forgjængers Pasteuts udtalelse: „Der 
er intet, som opfylder forskeren mere end det at gjøre nye op dag el ser, 
dobbelt stor blir dog hans glæde, naar han ser, at de finder en direkte 
anvendelse i det praktiske liv“. 
Da E. C. Hansen begyndte sine studier i bryggerierne, var gjær- 
spørgsmaalet en fuldstændig gaade; uden nogen paaviselig aarsag 
mislykkedes mere- eller mindre hyppig hele bryg, saa store mængder 
•øl undertiden til en væ-rdi af optil 50,000 kr. maatte sendes i klo- 
akerne. Man havde da i regelen kun et middel: at skaffe sig gjær 
fra et andet bryggeri; undertiden kunde det hjælpe, undertiden blev 
resultatet endnu værre, — man arbeidede m. a. o. paa slump. 
Da Pasteur ? s arbeider udkom samlet i 1876- under titelen: 
„E'tudes sur la biére“, blev det alment bekjendt ogsaa for praktikerne, 
hvilken skadelig indflydelse b.akteri ern e kunde have- i bryggeri- 
be driften. 
Pasteur angav ogsaa en metode til at befri gjærsoppene for 
bakterier, nemlig ved at dyrke gjæren i en sur vædske, hvis surhed 
forhindrede udviklingen af bakterier, f. eks. vinsyre, og man lovede sig 
i begyndelsen meget af denne metode. 
Det viste sig imidlertid snart at usikkerheden og vanskelighederne 
var der fremdeles. Derimod lykkedes det E. C. Hansen at paavise, 
at selv den efter Pasteur rensede gjær ikke bestod af én enkelt 
-art, men af flere arter med indbyrdes forskjellige eg en sk aber. Dette 
paaviste han derved, at han fa-ndt en metode, som satte ham istand til 
at dyrke h v e r enkel t c e 11 © for sig under mikroskopet og at 
overføre en saadan celle i s-teril“ (o : ved kogning befriet for organis¬ 
mer) næringsvædske, f. eks. vørter, hvor den saa kunde formere sig 
uden at resikere nogen fremmed indblanding — en saakaldt renkultur. 
Ved nu at undersøge de i praksis anvendte gjærsorter, efter sin 
metode, kunde E. C. Hansen paavise, at saadan gjær bestod af et 
•større eller mindre antal forskjellige arter; han kunde plukke 
