295 
sluttede med, at ligesom isen danner de øverste botner, saa har den 
i ældre tid udarbeide-t enhver dal; det er ,.bræen, som har gi vet an¬ 
ledning til dalen og' ei omvendt". 
Lorange er den første,, som har forklaret botnernes 1 dannelse og 
paavist . den betydning, de har for forstaaelsen af landets overflade; 
det er ingen kuriositet, vi her beskjæftiger os med; thi det tør nok 
siges, at hver eneste tind, der naar .saa. høit, at den kommer op i den 
evige sne, har en botn eller udgjør en del af fjeldkransen omkring 
en hestesko formet botn. 
I alle de høieste tinder i vort land, hvor bræer holder til eller 
nylig har holdt til, er der botner. Eksempler kan' nævnes i hundre- 
dévis : G 1 i -t1 e r t i n d, N au t g a. r d s t i n d, Horungern e eller 
rettere alle J. o t u n f j eldene har botner; de er almindelige i 
Romsdalens og S ø n d m ø r s tinder. Hos' A 1 p e r n e i Schweiz 
og Italien samt hos fjeldene i Mordgrønland gj enfxnd.es botn-' 
formen; i Alp erne ligger de høit, mellem 2.000 og 3000 meter, fordi 
snelinjen her ligger høit, men i de nordligste dele af vort land naar 
botn erne ned i havets niveau. T r o 1 d f j o r d © n i Raftsund, som 
nu a årlig beundres af hundreder af turister, er en gammel botn, og 
i Finmarken er de talrige i havets niveau paa S ø r ø e n. 
Den geografiske- regel om botnerne kan lyd© saaledes : I alle egne 
af Norge, hvor fjeldene har alpeformer, det'vil sige-, hvor f j eldene har 
formen af tinder, horn, pigge, egge, der er botner talrige. 
Eller regelen kan udtales saaledes: Overalt i Norge, hvor fjelde 
naar op over. sneigrænsen og danner tinder, horn, pigge, der er tin¬ 
den, hornet, piggen del af en hesteskofonnet eg, som omgiver botnen. 
Et hvilketsomhe-lst af vor© gode . rektangelkarter over a lp elan d skah er, 
i Jotunfj eldene som i Lofoten, viser det, og naturen viser det endnu 
bedre. 
Alle vore høieste tinder hærer f or g j ængeli gh e dens stempel: Bot¬ 
nerne med tinderne ligner i sin form mest af alt en hullet tand — 
om en saa lidet smagfuld sammenligning tø-r - anvendes- —botnen er 
selve hullet, og tinderne er, jo' dristigere fonn de har, desto mer© i 
fonnen lig de stumper og stykker, som staar rundt hultanden. 
Lo ranges- forklaring: af botnerne og paa visningen af smaabræernes 
evne til at fordyb-e sit underlag har geologisk betydning, som her ikke 
nærmer© skal paavises. Men i virkeligheden er botnen med den lille 
indsjø, som ofte ligger i dens- hund med en li den moræne foran, en 
