315 
vilde være 12 timer og 5 minutter over horizonten. Paa en bredde a£ 
50° vilde den være 2—3 minutter 'længére. 
Man kan naturligvis kun dpstill© mer eller mindre antagelige for¬ 
modninger om hvilken klimatisk virkning en lignende stilling a£. 
jordaksen vilde have. A. R. Wallac.-e 1 ), der undertiden paa en 
temmelig plump maader søger at forklare alt teleologisk og teologisk, 
mener, at i dette tilfælde vilde der være meget mere is ved polern© 
end i virke-ligheden, og at varmen ved ækvator vilde være større, mens 
paa vor© breddegrader vedholdende, sterke nordlige vinde vilde for- 
aarsage et temmelig barskt klima. Denne hans følgeslutning har man 
dog grund til at betvile; thi det er jo en kjendsgjerning, at der hos 
os om vinteren fxndes meget sterke temperaturmodsætninger paa rela¬ 
tiv korte . strækninger, uden at dette derfor foraarsager stadige 
storme. De su den maa man betænke, at en større isansamling paa' den 
nordlige halvkugle ogsaa vilde foraarsag© lignende iufttryksforhcld, 
som nu paa den sydlige. Og der blæser slet ikke bare polarvindé, 
man kan snarere sige, at luften i spiraler omkredser' det antarktiske, 
barometriske maksimum. Det er overhovedet tvilsomt, om der igrun- 
den vilde finde nogen større isansamling sted ved polern©, thi solen 
vilde jo aldrig gaa ned og polaregnenes hele atmosfære vilde saa- 
ledes stadig være gjennemvarmet 2 ). Luften vilde da kunne optage 
niere vanddamp end nu, der vilde danne sig tætter© skymasser, og disse 
igjen , vilde forringe udstraalingen. Polaregnenes temperatur vilde 
da antagelig stedse kunne være faa grader under frysepunktet — alt- 
såa høiere end nu. Vort klima vilde udelukkende blive afhængigt af 
hvilken vei • depressionen gik : drog minimalerne forbi i nord for os, 
saa vilde vi formodentlig ofte -— eller stadig — hav© varmt, over skyet 
veir med sydvestlig vind, omtrent Som i, oktober og april. F1 o- 
raen i Tyskland vilde da svare til den nuværende sydchileniske, 
hvor der hersker et lignende klima; den vilde opvise mange evigt- 
grønne planter, der trænger megen regn. Vinranken vilde da natur¬ 
ligvis ikke forekomme. 
r. 
Egnene fra den 30te breddegrad af mod ækvator vilde da an- 
l ) I en ellers ganske interessant bog „Des Menschen Stellrmg im WeltalD 
(Vita, Berlin). 
2 ) Den smeltningsproces, som foregaar i Mars’ polaregne i den derværende 
sommer — af hvilken natur denne nu end kan være — viser paa det efter- 
trykkeligste, af hvor stor betydning svag men stadig bestraaling er. (Et aar 
paa Mars er næstén dobbelt saa langt som et jordisk aar).. * 
