318 
somme snesmeltninger vilde hver vaar fremkalde oversvømmelser af 
uma adelig størrelse. 
Relativt jævnest vilde det „solære“ klima naturligvis ogsaa under 
disse forholde være ved ækvator, men fra vort standpunkt yderlig- 
gaaende nok. Allerede ved en ekliptikskraahed paa, 45° (kanske alle¬ 
rede ved 35°) vilde sommeren ved polen være varmere end 
hegge de varme aarstider ved ækvator (naturligvis bortseet fra sekun¬ 
dære forstyrrelser). I vort tilfælde vilde solen paa grund af straale- 
brydningen ved sommersolhverv staa i horizontens nordlige — resp. 
sydlige punkt i hele 24 timer i et træk. Saa vilde timekredsen lang¬ 
somt vokse, dagslængden skrumpe ind til lidt over 12 timer, men der 
vilde dog alt-id blive nogle uger med midnatstusmørk e. Paa 
denne tid vilde sikkerlig nedslaget ogsaa ved ækvator ytre sig som 
s n e. 
Ved saa extreme klimatiske forholde vilde u a f 1 a de 1 i ge vold¬ 
somme storme, enormt energiske luft- og vandudvekslinger mellem 
begge hemisfærer være en nødvendig følge. Dyr- og planteliv vilde 
vel kun trives paa hunden af oceanet, havbølgerne vilde være om¬ 
trent 100 meter høie og vilde gjøre de øverste vandlag ubeboelige 
for større organismer i en dybde af 3 / 4 km. Paa landjorden vilde 
der kun kunne eksistere liv ved ækvator, og selv her, paa grund af 
stormene, kun paa enkelte, godt beskyttede steder. 
Vore betragtninger viser saaledes, at en tiltagen af ekliptikskraa- 
heden, selv om denne kun var paa 10°, vilde gjøre det meget vanske- 
ligt for levende væsener at opholde sig paa jorden. En formindskelse 
vilde nok gjøre de klimatiske forholde jævnere, men .samtidig ugun- 
stigere for vor breddegrad, end de for tiden er. 
Mindre meddelelser. 
Forandringer i polens beliggenhed. Denne merkelige forander- 
ligbed studeres fremdeles med den største omhu af astronomen Th. 
Albrecht efter obseirvationer fra observatorierne Mizusawa, Tschardjui, 
Carloforte, Gaithersburg, Cincinnati og Ukiah, alle beliggende paa 
samme breddecirkel nemlig + 39°8. Den hostegnede figur viser nord¬ 
polens gang fra 1899 indtil 1908. Svingningen, som var meget svag 
i 1900' blir lidt efter lidt større og større indtil 1903—04, for saa igjen 
at aftage fra 1905 til 190'7. Nu er den voksende paany. Paa figuren 
repræsenterer ét buesekund 31 meter, og følgelig 0.1 buesekund 3.1 
