351 
-torv over hele gulvet; dr. Frodin har fundet rester af smale støtter 
som maa have ba,aret faget. 
Paa gulvet laa som nævnt et 3 dcrn. tykt lag af affald, som inde- 
holdt adskillige interessante sager. Dør blev fundet vaaben af sten 
og flint, prener og meisler af ben og horn, de sidstø sjelden vel beva- 
rede af myrvandet som havde angrebet stenen, men konserveret ben- 
redskabene. Der blev fundet skaar af lerk ar, vi 1 d svi n et æn d er som 
tydelig havde været brugt som smykker, mængder af ben af vildsvin 
og hjort og masser af nøddeskal. Desuden fandtes forkullede korn af 
hvede og forkullede æbler. 
Bostedet skriver sig fra ganggraven.es tid, den senere del af sten- 
alderen fra, omtrent 2500' til 2000' før Kristus. 
Man har ogsaa før vidst at hvede var kjendt i Norden paa denne 
tid, da der er paavist aftryk af hvedekorn paa lerkar fra stenalderen; 
men dette er første gang man har truffet hveden selv i et nordisk 
stenaldersfund. Æblene er vistnok suræbler. Hverken i botanisk 
eller zoologisk henseende er fundet forøvrig bearbeidet endnu. 
I en spræk mellem to stokker fandtes endelig en liden krog af 
træ', meget vel arbeidet. Det er det første redskab af træ, som er 
fundet i Sverige fra saa gammel tid. 
Fundet viser ogsaa træk som tyder paa, at denne pælebygnings 
befolkning har havt handelsforbindelser med andre folk. Al den flint 
cle har brugt til sine redskaber maa, dei have importøret, og om en vidt- 
strakt samfærdsel vidner ogsaa en vakker r a vp erle, af form som en 
dobbelt øks, guddommens symbol. 
(Efter dr. Frodins meddelelser i ..Dagens Nyheter“ 2den oktbr. 1900 
ved H. S,). 
Hvor høie og hvor lave temperaturer kan levende organismer 
taale? De høiere udviklede dyr og planter har forholdsvis ringe mod- 
. standsevne mod høiere temperaturer. Allerede ved 45° til 50 ! ° C. 
begynder deres protoplasma at koagulere og hermed ophører ogsaa de¬ 
res livskraft. I denne henseende er 1 mange laverestaaende dyr og plan¬ 
ter mere modstandsdygtige. De er mere seiglivede og kan uden skade 
taale temperaturer paa 60 1 —80°. I det varme vand i Karlsbadssprud- 
lerne lever forskjellige algøarier. I de 75° varme' kilder i Yellowstone 
park i Nordamerika trives ligeledes alger og bakterier, og i flere varme 
kilder ved Neapel, lever ikke alene enkelte planter, men ogsaa insekt¬ 
larver og en liden krebsart, skjønt disse kilder har en temperatur af 
60'°. Endnu høiere temperaturer taaler frø af græs og kornarter. 
Naar de blot i forveien er bleven berøvet sin vandgehalt, kan de i 
længere tid udsættes for en temperatur af 100° uden at de taber sin 
spireevne. Sporerne af mange bakterier kan ligeledes taale meget 
høie temperaturer, saaledes dør miltbrandsporerne først, naar de i tre 
timer har været udsat for 140°. Blandt forholdsvis høit organiserede 
væsener, som taaler høie temperaturer, kan nævnes hjuldyrene, smaa 
ferskvandsdyr, som henføres til ormene. Naar våndet, deres livsele- 
ment, tørrer ud, tørrer disse smaadyr ind i slammet og vaagner igjen 
til nyt liv, naar de atter efter ikke altfor lang tid kommer i vand. 
Disse dyr har man i indtørret tilstand i længere tid udsat for en 
