365 
og dør. Her gjennemXever de] sine dage, der maaske er lige saa be- 
givenliedsrig© som et menneskeliv, ialfald at dømme efter den intense 
livlighed, der udfoldes. 
Kan en saadan rigdom paa livsformer udfolde sig 1 i den lille vand- 
draabe, hvad skulde da 1 være i veien for at.ét instrument, der vak 
mikroskopet ligsaa, overlegent, som dette er det blotte øie overlegent, 
vnae kunne afsløre os nye verdener al hidtil uanet liv? 
De allermindste. former, der kan iagttages gjennem miskroskopet, 
kan aldrig blive mindre end ca. 1 / 200(J mm.' Bliver den batragtéde 
gjenstand endnu mindre, bøler lyset simpelthen rundt gjenstanden, 
aldeles; som om den ikke e kei ste rede og gjenstanden blir usynlig. 
Dog 1 kan man ved den saakaldte ultramikroskopis hjælp 1 komme 
længere. Tiden-længere at kunnei opfatte gjenstandenes form, kan man 
naa til at erkjende tilstedeværelsen af endnu meget mindre gjenstand©. 
De allermindste organismer, der eksisterer, indeholder 1 ca. 100 
millioner molekyler, men ultramikroskopet forraader os gjenstand© ikke 
større end 1 / 50000 mm., partikler, der kun indeholder ca. 50000 mole¬ 
kyler. Her er den yderste grænse for hvad den moderne optik kan 
præstere, og fra nu af maa man forlade den direkte iagttagelsesmetode 
og begi ve sig ud paa de videnskabe lig & spekulationers omraade, dbg 
med det haab, at de optiske hjælpemidler en dag vil bekræfte sand¬ 
heden af vore teorier. 
Nærværende artikel er væsentlig et referat af Fournier d’Ålbes 
aandfulde bog „T'wo new Worlds“, en bog, der støttet paa, den moderne 
elektronteori og dø nyeste resultater af den astronomiske forskning, 
søger at vise, hvorledes naturen gjentager sig selv i de samme former, 
i det uendelig lille som atomsystemer (the infra-world) og det uendelig 
store som melkeveisystemer og endnu større systemer (the supra-world). 
Kommer vi siaa langt ned som til molekyleme, svigter altsaa alle 
vore optiske hjælpemidler, men derfor er det ikke sikkert, at der ikke 
skulde kunne eksisterer øine, som kan se baade molekyler og det, 
som er endnu meget mindre. Molekyler er igjen sammensat af atomer. 
Der gives ligasaa mange forskjellig© slags 1 atomer, som der findes; 
grundstoffer. Men atomer er ikke det sidste. De omkredses igjen af 
d© kolossalt smaa elektroner, aldeles ligesom solen omkredses 
af planeter. Nu, atomerne har en diameter af omtrent 0.6 [i (jj. == en 
milliontedels’ mm.); Men elektronerne hai* igjen en størrelse af en 
