366 
milliontedels ;j. eller 10 “ s_ » 18 cm. 1 ) Jordens diameter er ca» 12.10 8 cm 
•Jorden er med andre ord tilnærmelsesvis 10000 1 trillioner (10 i22 ) gange 
saa stor som en elektron. For at faa en yderligere forestilling om 
•elektronernes lidjenhed, bruger man undertiden at sige, at jorden er 
ligesaa mange gange større end en bakterie, som en bakterie er større 
end en elektron. 
I den nye 1 verden (infra-verden), hvori vi nu trænger ind, forestil¬ 
ler altsaa atom erne sole, mens elektronerne svarer til de planeter, som 
omkredser solerne. Vi skal nu undersøge, hvorvidt sammenligningen 
holder stik. 
Tid og rum er, naar alt kommer til alt, kun relative begreber. 
Sæt at. iaften ved midnat alle ting, vi selv og alle vor© inaalemstru- 
men ter blev reduceret i størrelse f. eks. tusen gange. Hvorledes 
skulde vi kunne konstatere en saadan forandring. Intet vilde kunne 
forraade forandringen, alt vilde gaa paa samme maade som før, ingen 
forandring vilde kunne merkes. Vi vilde være aldeles uvidende om 
forandringen. 
Det samme vilde være tilfældet, om alle begivenheder, alle fæno- 
mener, alle tidsmaalere, samt vor opfatning af tiden paaskyndedes 
1600 gange, saaledes at f. eks. 1000 aar opfattedes som et aar. Dette 
vilde heller ikke kunne merke®. Vi maaler jo nemlig størrelse i for¬ 
hold til vort legemes eller i forhold til jordens størrelse' og tid i for¬ 
hold til jordens rotation eller dens omløbstid om solen. 
Hvis vi var smaa nok til at leve paa en elektron ligesom vi nu 
lever paa jorden, vilde vi formodentlig maale alle ting ved at sammen¬ 
ligne dem med os selv eller med vor elektron, og tid vilde vi maale ved 
at sammenligne den med omløbstiden rundt det centrale atom. Nu, 
jorden behøver 3.10 7 sekunder (1 aar) til et omløb; den gjennemsnit- 
lige omløbstid for en elektron er 2.10 + 15 sekunder. Forholdet er 
1.5.10 22 . Med andre ord, et jordisk aar er omtrent ligesaa mange 
gange længer end a ar et paa elektronen, som jordens diameter er læn¬ 
ger end elektronens diameter. 
Vi ser saaledes, at rum og tid i denne nye „infra-verden“ er redu- 
1 ) For bekvemheds skyld skriver man ofte 10 :l istedenfor 1000, 10 4 isteden¬ 
for 10000 (d. e. 10 multipliceret henholdsvis 3 og- 4 gange med sig selv), o. s. v. 
Paa samme maade skrives 10-f 3 istedenfor 0.001, 10 t 4 istedenfor 0.0001 (d. e. 
1, divideret henholdsvis med 10 3 og med 10 4 ), o. s.'v. I)et lille ziffer over lin¬ 
jen viser i første tilfælde nullernes, i andet decimalernes an tal. 
Eed.s anm. 
