370 
cirkulere rundt hverandre og danne et dobbeltsystem. Inframen- 
neskene vil da nvde det storslagne skue af 2 om hverandre kredsende 
sole, hver ledsaget af sine planeter. Dette forestiller altsaa dannelsen 
af et vandstofmolekyl, der som bekjendt bestaar af to atomer. Noget 
lignende vilde ogsaa ske, dersom f. eks. den os nærmeste fiksstjerne 
a i Centauren kom os nær nok til f. eks. at kapre Neptun. Med en 
passende hastighed vilde de to systemer, vor sol og den fremmede 
stjerne, forene sig og danne en dobbeltstjerne lig de fleste af de synlige 
stjerner. 
Hvis af en eller anden grund et saadant atomsystem spaltes igjen, 
vil hvert atom tage sine elektroner med sig igjen og man faar, hvad 
man kalder vandstof in statu nascenti. Molekyl ernes spaltning i 
ladede atomsystemer er den proces, der kaldes ionisation. Saadan 
ionisation kan fremkaldes ikke alene ved kollision, men ogsaa af andre 
aarsager f. eks. røntgenstraaler eller ultraviolet lys. Saadan ioni¬ 
sation kan ogsaa sandsynligvis fremkaldes aldeles spontant. 
Kommer f. eks. et større antal elektroner i den stilling som kal¬ 
des konjunktion, vil altid den yderste staa i fare for at udstødes paa 
grund af den indbyrdes frastødning mellem elektron erne. 
Forfatteren giver her paa dette punkt en meget malende skildring 
af kollissioner, dannelsen af dobbeltstjerner, ionisation, under form af 
bulletiner udstedt fra observatorier paa en infraplanet. 
Ligesom vor verden er sammensat af molekyler, atomer og elek¬ 
troner, maa vi ogsaa løbe linen helt ud og antage, at infraverdenens 
kloder atter er sammensat af infraatomer, infraelektroner osv. Her¬ 
ved muliggjøres infraoptik, infrakemi, infrabiologi osv., hvilket vi 
ikke skal opholde os videre ved. 
Yi har nu seet, at vi ved at stige nedover i størrelse til langt 
under de min ds te mikroskopiske gjenstande, indtil vi kommer til ato- 
mernes verden, trælTer en verden ikke: væsentlig forskjellig fra vor egen. 
I det foregaaende, saavelsom i det følgende, har jeg for en stor del 
forbigaaet de ræsonnementer, der har ledet forfatteren til disse forbløf¬ 
fende resultater. I saa henseende faar jeg henvise til hans bog, som 
med sin tilsyneladende uangribelige bevisførelse ikke vil undlade at 
gjøre et vist indtryk. I ethvert fald afgir den en yderst interessant 
underholdning og vil i.høi grad kunne udvide ens syn paa tilværelsen. 
Nu skal vi gaa i den modsatte retning i størrelse og se, hvorledes 
det vil tage sig ud, naar vi gaar opoVer og multiplicerer med 10000 
