3,71 
Trillioner istedetfor at dividere. Vi skal og.saa her forsøge at visé.^ at 
vi kommer til eri anden verden, der ligeledes kan sammenlignes med 
den, vi lever i, o.g som vi kan kalde supraverden. 
Lad os tænke os en ilden vindrue : ca. 1 em. i diameter:/ Hors tø r 
den etter ^verdensforholdet" 10 22 (100*00' trillioner) gange. Den vil 
vokse og fylde op hele det synlige univers helt ud til de aller- 
.yderste stjerner kun synlige i, den kraftigste kikkert. De 20000 trllli- 
; on er atomer, som den indeholder, vil, skinnende med „inf'ralys“, sees 
ira det indre som en glimrende stjernebesaaet hvælving' og udsende.ei 
lys, der vil gjøre natten saa lys som den klareste solskinsdag, ide/fc 
atj ernerne vil være langt mere sammentrængt end i den tætteste 
■melkevei. 
Denne stjerne verden vil, ,seet fra det indre, være lige saa ufor¬ 
anderlig som vor stjernebesaaede himmel vil være for os. Thi alle 
forhold ba,a,de i rmn og tid er forstørret 10 22 gange, hvorfor alle for- 
-andringer vil spredes over en ligøsaa mange gange længere tid. Den 
. yderst ringe forandring f. eks., som denne undergaar i et sekund, vil 
nu spredes over en periode af 10 22 •sekunder eller 1OQO billioner aar, 
..saa at man ikke maa vente større forandringer i himmelens ud seende 
i tidsrum langt overgaaende de længst© geologiske perioder. 
Lad os nu tænke os den omvendte proees og reducere det synlige 
univers efter verdensforholdet 10 22 gange, eller ogsaa, hvad der blir det 
.samme, tænke os os selv ligesaa mange gange større. Samtidig maa vi 
forandre tidsskalaen paa en tilsvarende maade. Hvad vil vi da faa 
;se? Det mest fremtrædende paa vor himmel hvælving er melkeveien, 
. der som et uhyre band eller en ring omspænder hele himmelen, saa at 
.vi omtrent beånder os i midten. Denne melkevei vilde reduceres til en 
liden ring, altfor liden til at gaa paa vor finger. Den vilde have en 
.temmelig indviklet bygning, og kansk© vær© af kunstnerisk arbeide. 
Denne ring eller melkevei har en meget større tæthed end den øvrige 
stjernebesaaede himmel og vil formodentlig være det eneste, vi vil 
•lægge merke til, idet alle de andre stjerner blir ligesaa'umerkelige som 
luften omkring en ring, der ligger paa bordet. 
Af grunde, som, det i nærværende' artikel vilde føre for vidt at 
referere, vil vi ant age, at det, materielle univers er uendeligt i alle 
retninger, at der altsaa findes en nendelighed af melkeveisystemer 
udenfor vort eget synlig© system, og at dette uendelige univers.- er 
evigt baade i fortid og fremtid. Videre at gr avi t atio n skr aften er 
