379 
titeten men kvaliteten det kommer an paa og dernæst synes det næsie-n,. 
som om de nordiske videnskabsmænd bevarer denne produktionsevne 
saa meget længere : det er vel noksaa naturlig forresten, da man jo- 
i det hele udvikles og slides langsommere op i de nordligere end, i de 
sydligere lande. 
Disse linjer fremkommer kun for at gjøre alle kemiinteresserede 
— ikke mindst gyinnasieiærerne — op merk som paa dette interessante 
og gedigne verk, som ikke hører til disse moderne, ,af jaske de," ufærdige 
hastverksarbeider; man behøver ikke at være- meget sagkyndig for 
at forstua, at her ligger der mange a ars indgaaende og a-lsidige stu¬ 
dier bag. 
Her vil lærerne fm de en- overraskende mængde interessante op- 
lysninger, som kan virke frugtbring ender paa deres undervisning;- 
men til tro ds for de mange detalj oplysning er, er fremstillingen dog- 
saadan, at hovedlinjerne i udviklingen træ der skarpt frem. Dette 
er opnaaet dels ved -en god kritisk sigtning a f dét store sto f, dels ved. 
en sjelden klar og behagelig fremstilling, hvad der ikke mindst bevir¬ 
ker, at Hiortda- his bog er saa letlæst — i modsætning til den, 
hos os mest kjendte fremstilling af kemiens historie, nemlig Ernst, 
v. Meyers. 
Jeg er saaledé-s enig med f or f., na-a-r han ikke medtar videre af 
den tekniske kemis- historie, — det maa overlades til specialverkeiv 
Skulde jeg ønske no gen tilføielser, rnaatte det kanske være en ud- 
førligere omtale af O 1 e - B o r c h s og Urban H i a r n e s virk- 
somhed. 
¥ 
Det er ikke det mindst gode .ved en saadan bog, at man faar 
lyst til at gaa til kilderne for at fan- mere detaljerte oplysninger, hvilket 
ogsaa- lettes- ved de gode kildeangivelser. 
Vi har her i det hele. -et verk, som ingen naturvidenskahelig' 
interesser et vil angre paa at stifte bekjendtskab med og som bør 
finde-s i enhver høiere skoles- bibliotek. 
P. R. Sollied. 
Mindre meddelelser. 
Den store bergflette paa An uglen i Tysnes, øen A nu gl en, liga 
ved Hardanger!jordens- munding, er eiendommelig ved sin frodige 
plantevekst. Faa steder i vert land, om ovefhovedet noget andet sted. 
