380 
■er den varmekjære, mel 1 em euro p æisk e „ I lex- £ o rmatio n “ saa rigt ucl- 
viklet som her. Navnlig under de bratte styrtninger paa øens syd- 
‘østlige side vokser der store, virkelig træformede eksemplarer af bar¬ 
lind, kristtorn, flere asald-arter, o. s. v., i tæt bestand, og bjørnebær, 
forskjellige arter af nypetorn samt vild kaprifolium og bergflette klat¬ 
rer høit op i trærnes kroner. Ogsaa den urtagtige vegetation paa 
Anuglen synes at være usedvanlig rig og interessant, men er endnu 
ikke nærmere studeret; de fleste oplysninger om Anugiens flora skyl¬ 
der vi en afhandling af Johan Havaas i Bergens museums aar- 
bog for 1897. 
Ved en liden .bugt paa den sydøstlige side af Anuglen staar der en 
sjelden vakker bergflette (Hedera Helix, „epheu“), som udmerker sig 
ved sin ganske ualmindelige størrelse. Den omtales allerede af 
Schubeler (Viridarium norvegieum, bd. II, s. 248), som tillige 
gjengiver en noget skematiseret tegning af dr. H. Eeusch fra 1883. 
Efter angivelser af Reusch meddeler han endvidere følgende maal af 
træets størrelse: stammens længde fra roden til det sted, hvor grenene 
begynder, 2.4 m., dens største diameter 25 cm., træets totalhøide 
35.7 m. og kronens bredde 11.9 m. 
Paa en exkursion den 10de september d. a., sammen med profes- 
sorerne H. H. G r an og N. Wille og et følge af botaniske stude¬ 
rende fra Universitetet, havde jeg anledning til at se den store berg¬ 
flette. Den staar et ganske li det stykke oppe fra sjøen og d søkker med 
sine tætte, frisk grønne løvmasser næsten fuldstændig en lodret fjeld- 
væg (af silurisk glimmerskifer). Den befandt sig netop i fuld blomst¬ 
ring, og at den i ethvert fald i gode aar sætter moden frugt, fremgik 
af den store mængde — sikkert flere tusen ! — unge frøplanter som 
voksede paa marken nedenfor. Hosstaaende fotografi (fig. 1) viser 
bedst stammens ualmindelige dimensioner. Man ser den knortede, 
uregelmæssig bugfede stamme mellem de tre herrer midt paa billedet. 
Dens største tvermaal lige nede ved jorden er 37 cm. og høiere oppe, 
der hvor forgreningen begynder, hele 50 cm. Stammens omfang 25 cm. 
over jorden er 94 cm. Man ser paa billedet kun den nedre del af den 
tætte, rigt forgrenede krone. Vi maalte bergflettens totalhøide, saa 
nøiagtig det lod sig gjøre, ved hjælp af et maalebaand, og fandt den 
at være ca. 19 m., altsaa betydelig mindre end Schubeler angiver, 
men alligevel imponerende nok. 
Uoverensstemmelsen mellem vort maal og det maal, som Schubeler 
anfører, er saa stor at man kunde være fristet til at tro, at dr. Reusch 
og vi ikke kan have maalt samme træ. En saa,dan forveksling er dog 
neppe mulig. Ejeldvæggens og træets form stemmer godt med Reusch’s 
skitse, og situationen er i det hele taget nøiagtig saadan, som han 
skildrer den. Kun er der siden 1883 foran fjeldvæggen vokset op 
endel ungskog, væsentlig furu, som mangler paa hans tegning. Lige- 
ledes stemmer det med Reuschts beskrivelse, at der lidt sydligere ved 
samme bugt findes en anden meget stor bergflette, som dog er betydelig 
mindre end den her afbildede. 
Bergfletten paa Anuglen regnes allerede af Schubeler som 
den største i Norge, og der er ikke senere i litteraturen opgivet maal 
