14 
og man kan se, at bundens topografiske forhold øver'en overveiende 
indfly deise baade paa isen og de vandmasser, som den findes i. 
Polarstr ømmen som bevæger sig mot syd langs Grønlandshavets 
vestre side og Golfstrømmen, som flyter langs dets; østre side, frem- 
kalder et kredsløp, som er eiendommelig for dette hav; cent r et for 
5 ,hvirvlen“ findes over de store dyp i bayis-omraadet. Dette kredsløp 
i ytterkanten fr em kal de r en opstigende bevægelse av bundvandet i 
midtpartiet, hvor bayisen dannes om vinteren. Av denne grund mener 
vi, at Grønlandshavet maa kaldes et i oeeanografisk henseende sær- 
p ræget h avo m r a ad e. 
Fig. 8. Flak av bay-is i Grønlandshavet. (Fot. av dr. Bécamier). 
En sammenligning mellem resultaterne fra „Belgica“ s og „Eram“ s 
ekspeditioner gir værdifulde oplysninger om det gjensidige forhold 
mellem Grønlandshavet og Polarhavet. Dette forhold er uttrykt i 
tabellen side 15, hvor man i store træk Ander resumert de hydro- 
grafiske forhold paa tre forskjellige punkter : 1) I Polarhavet (efter 
Nansen). 2) I Polarstrømmen øst for Grønland (efter „Belgica“). 3) 
Midt i Grønlandshavet (efter Amundsens observationer, offentliggjort 
av Nansen). 
Som man ser er der en fuldstændig overensstemmelse mellem de 
oceanogra.fiske forhold i de to første omraader^" indtil en dybde av 
800 m. Paa. den anden side er der en absolut forskjel mellem våndet 
i de centrale strøk og i Polarstrømmen i Grønlandshavet. Dette fak¬ 
tum forklares aabenbart ved den omstændighet, at overflatevandet 
indtil 800 m.s dyp cirkulerer frit. 
