17 
fauna. Materialet har saameget mere værd, da det ikke bare er samlet 
ved horisontaltræk i forskjellige dybder med sterkt-fangende redska¬ 
per, men ogsaa ved et stort antal vertikaltræk ved hjælp av Nansens 
udmerkede lukkehov. Dette materiale gir os meget nøiagtige oplys- 
ninger om planktonets sammensætning i Grønlandshavet og om de vig- 
tigste pelagiske organismers horisontale og vertikale utbredelse. 
Men før man anvender de saaledes vundne resultater for det 
geografiske studium, er det vigtig at bestemme i hvilken grad de for¬ 
skjellige arters utbredelse avhænger av havstrømmene. I dette korte 
resumé skal vi indskrænke os til at gjøre opmerksom paa nogle slut¬ 
ninger av almindelig interesse, som. vi er kommet til ved studiet av 
Fig. 10. „Belgica u , indesluttet, i polarisen. (Fot, av dr. Kécamier). 
„Belgica“ s materiale. Det vil herav fremgaa tydelig nok, at anven¬ 
delsen av plankton som kjendemerke paa havstrømmene maa ske med 
den ytterste forsigtighet. 
Man vet at forskjellige dyrearter av meget forskjellige grupper 
(krustaceer, ormer, ctenophorer, cølenterater) har været betragtet som 
eiendommelige for polarvandet, og man har antat, at deres fore¬ 
komst paa sydligere breddegrader er betinget av at der findes vand, 
som kommer fra arktiske egne. Imidlertid har vi, paa grundlag av 
„Belgica“ s undersøkelser, kunnet paa vise, at planktonets sammensæt¬ 
ning i Grønlandshavet er overordentlig ensformig og at det viser den 
største likhet med det sydligere Nordhavs plankton. Et stort antal 
av de arter, som man ansaa for eiendommelige for polarvandet, findes 
likeledes i det atlanterhavsvand, som strømmer op mot Spitsbergen. 
Naturen 1910. 
2 
