19 
Dette eksempel er tilstrækkelig til at vise, at et indgaaend© biolo¬ 
gisk studium er den nødvendig© forutsætning for at bruket biologien 
i geografiens tjeneste, en slutning som alle ©r kommet til, som har stu¬ 
dert dyrenes geografiske utbredelse paa jorden. Virkningen av strøm¬ 
mene i Grønlandshavet aabenbarer sig ved utbredelsen av de følgende 
tre grupper av pelagiske organismer: 
1) De arter, som ikke formerer sig i Grønlandshavet, men som er' 
tilført fra fremmede strømme. De mest. typiske er de atlantiske 
former, som føres med Golfstrømmen, hvis virkning paa denne 
mante tydelig merkes like til paa høide med Spitsbergen. 
2) De arter, som udelukkende utvikles over den kontinentale plat- 
form, men som føres ut paa havet og spredes ved strømmene. De 
Fig. 11. Landisens rand utenfor Grønlands østkyst. (Fot. av dr. Eécamier). 
er altsaa et kjendemerke paa det vand, som i et givet øieblik har 
været i berøring med kysten. Disse former optrær periodisk og 
tiden for deres optræden er ofte meget kort. Man kan saaledes 
av deres gradvise utbredelse faa en forestilling om den hastighet, 
hvormed våndet bevæger sig. Disse ky starter (ogsaa kaldt neri- 
. tiske) er forskjellige paa de fire dele av den kontinentale plat- 
form, som omgir Grønlandshavet. Derav følger, at de kan tjene 
som kjendemerke for at bestemme over hvilket oniraade der 
spores virkninger av det kystvand, som har berørt Norge, Spits¬ 
bergen, Grønlands østkyst eller øen Jan Maven. ■ 
•3) Endelig, hvor smaa end variationerne er i temperatur og salt- 
gehalt i dette hav, har de dog sin indflydelse ved at begunstige 
eller vanskeliggjøre de forskjellige organismers utvikling. De 
vanchnasser, der som vi ovenfor har set er av forskjellig natur, 
