21 
gelse værende smaadele o; „atomer'“, adskilt fra hverandre med for¬ 
holdsvis store for materie tomme mellemrum. Alle atomer bestod av 
samme stof, men de kunde ha forskjellig fonn, størrelse og vegt og 
disse egenskaper i forbindelse med en forskjellig gruppering av ato- 
merne var den eneste aarsak til stoffernes forskjel i egenskaper. Paa 
grund av den motvilje, som ikke alene de gamle filosofer, men hele 
den dannede klasse saavel i Grækenland som senere i Rom nær et mot 
naturvidenskabelige undersøkelser, forblev denne lære kun en filosofisk 
doktrin, indtil den i begyndeisen av det 17de aarh. blev optat av 
B en n er t og Gr a s s endi og ca. 50' aur senere nærmere utformet 
av Boyle og Newton. 
Noget væsentlig fremskridt gjorde imidlertid ikke atomlæren før 
i begyndeisen av det 19de aarh., da- den endnu almindelig gjæl- 
dende naturvidenskabelige opfatning av materiens sammensætning blev 
grundlagt. 
I aurene 1802—3 fremholdt englænderen John Dalt on, at alle 
grundstoffer er opbygget av smaadele, som for hvert enkelt stof alle 
er like store og av samme vegt; de kemiske forbindelser fremkommer 
ved, at de forskjellige grundstoffers smaadele — atomer. Irt 1 . slutter sig 
sammen i simple talforhold, saaled.es> at f. eks. et atom av det ene stof 
forbinder sig med 1, 2, 3 o. s. v. atomer av det andet. Ved forening 
■av atomerne a og b kan der saaledes dannes for bi n dels ern e a + b, a 2 + b, 
a 3 + b etc. eller a+b,, a + b 3 etc., a og b betegner alt-saa ikke blot ved¬ 
kommende grundstoffers atomer, ogsaa deres vegt. De dannede for- 
bindelsers vegt er da summen av de deri indgaaede atom ers og” vegten 
forøkes sprangvis med samme størrelse for hvert nyt atom som kommer 
til. Det er loven om de multiple f o r hold. 
Samme aar som Daltons arbeide blev trykt (1808), opdagede fransk- 
m and en G- a y - L u .s s a, c, at iuftformige stoffer altid forbinder sig; med 
hverandre i simple rumfangsforhold og at rumfanget av den dannede 
forbindelse i luftform staar i et simpelt forhold til bestand delenes rum- 
fang, at f. eks. 1 rumfang surstof og 2 romfang vandstof gir 2 rumfang 
vand damp o. s. v. Han mente sa a videre, at vegterne av likestore 
rumfang av de forskjellige luftarter maatte være proportional med 
atomvegterne. Men først m.aatte man lære at skjelne mellom atomer 
og molekyler og det gjordes første gang av italieneren Åvogadro, 
som et par aar senere fremsatte den sats, at likestore rumfang av alle 
luftarter ved samme tryk og temperatur indeholder likemange smaa- 
