sig ikke en stjernetaage 1 , men en vandrestj ørne. 522 millioner km. var- 
da kometen fra os, omtrent midtveis mellein Mars og Jupiter — en av¬ 
stand som lyset behøver 29 tidsminutter til at gjennemløpe. I Green¬ 
wich hadde man dagen forut fotografert samme himmelegn, men eks- 
positionstiden rnaatte begrænses til 30 og 25 tidsminutter, fordi mannen 
stod i nærheten. Men herved 1 blev kometen saa svak, at den ikke blev 
bemerket, før man i Greenwich hk Wolf s telegram, og saaledes hadde, 
noget bestemt at holde sig til. 
At alle fotografiske kikkerter verden over blev sat i virksomhet, 
da Wolfs telegram kom frem, er det overflødig nærmere at gjøre rede 
for. Kun en kikkert, men det er ogsaa den største som fmdes, ser det 
ut til, gjorde visuelle observationer mulige, overalt ellers rnaatte man 
gaa til fotografiske observationer. 
Siden opdagelsen er kometen tiltat noget i lysstyrke, men. endnu 
vil det vare en god stund inden middels store kikkerter kan levere 
brukbare observationer. For tiden bevæger kometen sig vestover i 
stjernebilledet Tyren henimot Aldebaran, og Iste decbr. vil den staa, 
like ved denne klare stjerne. Omkring 20de decbr. gaar kometen ind 
i stjernebilledet Vædderen og forts,ætter videre mot vest. I sit perihel 
vil den være i dagene omkring 20de april 1910. 
Man hnder ofte nævnt, at kometen kan følges tilbake helt til aaret 
12 f. Kr. De engelske astronomer Cowell og C r om m e 1 i n, der 
i det sidsite aar har gjort kometen til gjenstand for en meget indgaa- 
ende diskussion, har for nylig paavist, at man med sikkerhet kan gaa, 
tilbake endnu længer • ti den komet som i aaret 240' f. Kr. blev iagttat 
i Kina var Halleys. Om den som blev set i aaret 467 f. Kr. er den 
samme som nu nærmer sig* sit perihel er endnu ikke fuldt opklart. 
Men blir man staaende ved aaret 240 f. Kr., saa kjender man altsaa. 
nu til 28 omløp av Halleys komet og dens gjennemsnitlige omløpstid 
blir saaledes 76.8 aar. Men paa grand av de perturbationer, kometen 
er utsat for fra de større planeter i solsystemet og da specielt Jupiter 
og Saturn, kan dens omløpstid komme til at bli forlænget til over' 
79 aar — den længste tid mellem to perihelgjennemgange var fra, 3dje. 
juli 451 til 15de novbr. 530-paa, den anden tid forkortet til 74.5 aar. 
Dette sidste indtræffer denne gang. Men av alle disse omløp har de 
to engelske forskere specielt undersøkt tiden fra 760' til 1835. Re¬ 
sultatet av deres meget indgaaende beregninger er, at Halleys kornet, 
i al denne tid har bevæget sig etter gravitationsloven. Har andre 
kræfter virket paa, kometen i disse mere end 1000 aar, saa kan deres, 
virkning kun ha været rent minimal, ti de beregnede og de observerte 
perihelgjennemgange stemmer overalt overens. 
Kristiania 22de oktbr. 1909. I. F. S. 
Byg i stenaldersfund fra Sverige. Efter en velvillig meddelelse 
fra dr. Otto Froding kan det oplyses, at det korn som fandtes i pælebyg- 
ningen ved Alvastra, er blit undersøkt av professor N. Hj. Nilsson og 
har vist sig at være byg (Horde,um), ikke hvete som det først blev 
antat. Ogsaa byg har forøvrig, ved dr. Sarauws tidligere undersøkel¬ 
ser, alt været paavist som dyrket korn i Danmarks stenalder. 
H. S. 
