36 
Uagtet flere av forekom s terne øiensynlig tilhører samme leie, gir 
dø bedre oversigt ved at behandles hver for sig. 
1. Paa Kap Lyell ved Belsunds sydlige strand findes opret- 
staaende tertiære lag, som siden Nordenskiolds og Blomstrands under¬ 
søkelser i 60-aarene har været bekjendt for sin rigdom paa forstenin- 
ger. I „Ofversikt ofver Isfjordens och Belsounds geologi u gir Nor- 
denskiold et detaljert profil over lagene. Herav fremgå ar det, at 
der optræder talrike kulbaand med mægtighet op til 0.1 meter. Det 
er at formode, at disse ubetydelige kulbaand strækker sig i sydlig ret¬ 
ning et stykke ind over landet’. I morænemasserne foran Scotts glet- 
scher længere ind i Recherche Bay er der nemlig fundet kulbiter 
sammen med forsteninger av samme slags som ved Kap Lyell. Fangst- 
mænd skal undertiden ha hakket kul til brænde ved denne forekomst. 
2 og 3. Geologen E. Robert, som medfulgte Rechercheekspedi- 
tionen i 1838 til 1839, har i „Voyages en Scandinavie, en Laponie, 
a.u Spitzberg! et aux Ferøe“ skrevet om kul i Recherche Bay og Van 
Keulen Bay. Beskrivelsen er ufuldstændig med hensyn til steds- 
angivelse og ukorrekt med hensyn til kullenes geologiske optrædem 
Men den faar interesse derigjennem, at den oplyser om, at kullene 
i Recherche Bay er av samme slags som de, „der i nogle aar har 
været udbrudt i Isefjorden til brug ved gruberne i Kaafjord i Fin¬ 
marken £< . 
4. Efter fangstfolks beretning skal der findes kul i 3-;;—400- meters 
høide paa Van Mijens Bay’s sydside. Literaturen omtaler, at de 
samme tertiære lag, som er kjendt fra fjordens nordside, ogsaa op¬ 
træder paa dens sydlige strand. 
5. I „Utkast til Spetsbergens geologi a (1866) omtales, at 500 fot 
over havets nivaa findes paa nordsiden av Van Mijens Bay kulbiter 
i uren, og at det kulleie, hvorfra disse skriver sig, hører til en bestemt 
avdeling inden tertiærformationen. Navnet Kulfjeldet er av ældre 
datum. 
Kullaget i Kulfj eldet har en mægtighet av vel 1 meter. Der er 
aapnet drift paa flere steder. Ved en av grubeaapningerne maaltes 
4.3 meter kul, derunder 1 dm. tykt skiferlag, saa atter 1 dm. kul. 
Laget hældte indover fjeldet med 15—20'°. Ca. 10 meter under dette 
saaes atter kulskifer, som efter sigende ogsaa skulde være kulførende. 
Kullene er av samme geologiske alder som de i Advent Bay og vist- 
nok av like god kvalitet: Ved stranden er opført et hus, som eies 
av grubeselskapet. 
