39 
mot øst forbi Advent Bay. Paa flere mellemliggende steder er fun- 
det kul. 
Like ved stranden, noget øst for Colebay, fandt Nathorst i 1882 
paa sin vandring 2 horisont ale kullag, adskilt av et 40 cm. tykt kul- 
skiferlag. Det øverste leie hadde en mægtighet paa 70'cm., det ne¬ 
derste paa OG 1 cm. Kysten utenfor er grund. Ved forsøk brændte 
ikke disse kul saa godt som de fra Kap Lyell. 
11. En halv mil syd for Advent Bay munder Bjørndalen. Paa 
den østre skraaning av det liøie F ugle f j eld ved dennes munding paa- 
traf Blomstrand i 1861 i de lo drette klippevægge et stenkullag av en 
knap alens mægtighed ved lavvand 3 fot over havspeilet. 3—4 med 
dette parallele kulbaand sees lidt ovenfor. Kullenes beskaffenhet var 
fuldstændig lik Kingsbaykullenes. 
12. Paa Advent Bays sydvestside findes flere kulforekomster be¬ 
skrevne i svenske r nes arbeider. Blomstrand nævner anstaaende sten- 
kul ved en dypt ned ska aret fjeldbæk i 100 fots høide paa fjeldsiden 
mot havet, en halv fj erdings vei vestenfor ankerpladsen. Mægtig- 
heten kunde ikke avgjøres paa grund av grusdækket. Løse kulbiter 
paatræffedes flere steder langs stranden. 
Heer skriver i „Die miocæne Flora und Fauna Spitzbergens“ 
1869 om en anden forekomst i Advent Bay. I fjeldet paa denne bugts 
vestside optræder en lignende forekomst som den av Blomstrand fra 
Green Harbour beskrevne. I &—700 fots høide er et kullag, som er 
saa gjennemtrængt med is, at det ved en flygtig undersøkelse viser 
sig som en blanding av kul og is. Et trøndersk syndikat optok prøve¬ 
drift paa dette leie i 1900, og en medbragt kulprøve viste ifølge over¬ 
lærer Wleiigels analyse følgende indhold : 
Vand. .. ... ... 3.46 °/ 0 
Aske.... 1.70 „ 
Svovel. ... 1.51 „ 
Kulstof ... ... ... ... ... 77.26 „ 
Vandstof... ... ... 5.20 „ 
Kvælstof og’ surstof ... 10.87 „ 
Varmeeffekt ... ... ... ... 7311 kal. 
Koksudbytte... .. 62.26 °/ 0 
Specifik vegt . 1.303 
