67 
en meget interessant avhandling : „Beretning om en botanisk Reise 
i Valders, f or et agen i Sommeren 1864“, som tillike indeholder en 
oversigt over hans tidligere iagttagelser fra Land 1854—1864. Her 
angiveis for 186 plantearter, hvorledes deres utvikling forholder sig 
til høiden over havet, hvorved vaarens daglige stigning mot høidei 
kan paavises. Han fæste-r ogsaa opmerksomheten paa ekspositioriens 
store betydning, idet samme plante viser sig meget mindre utviklet 
til bestemt tid paa skyggesiden, end, paa. solsiden. 
Hermed indledede;s de fænologiske observationer i Valders, som 
Printz med en utrolig ihærdighet og den mest omhyggelige nøiagtig- 
het fortsatte til sin død. Det var ikke blot botaniske iagttagelser, som 
han -anstillet, saasom tiden for bladspret, blomstring, frugtsætning 
og bladfald, men han observerte ogsaa trækfuglenes ankomst og av¬ 
reise, tiden for isens lægning og smeltning paa sjøerne og sneens smelt- 
ning i fjeldene. Da dette selvfølgelig stod i nøie forbindelse med de 
meteorologiske forhold, optok han ogsaa meteorologiske observationer 
paa sit program. Fra juli 1870 har han for det meteorologiske insti- 
tut observert temperatur og veir, fra oktober 1875 tillike barometer- 
standen. Som meteorologisk observator har professor Mohn paa 
min forespørsel karakterisert dristriktslæge Printz som „første klasses 
iagttager A 1 . 
Jeg vil gi hans botaniske iagttagelser samme karakteristik. Ti 
i alle de snart 40 aar, som han har gjort sine iagttagelser 1 over plante¬ 
vekst ens aarlige utvikling i Valders har han udført disse under saa- 
vidt mulige komparable forhold, idet iagttagelseme hos trær er gjort 
paa saavidt mulig* samme individ, hos urter paa samme lokalitet. Det 
er sandsynlig, at man ikke i noget andet land har en saa lang, saa 
omfattende og saa udmerket gjennemført serie af planteifænologiske 
iagttagelser. 
De meteorologiske iagttagelser, som distriktslæge Printz har ut¬ 
ført-, er videnskabelig utnytf-et av det meteorologiske institut i Kristi¬ 
ania, hans iagttagelser over sjøe-rnes islægning er ogsaa videnskabelig 
benyttet av A. Holmsen i hans arbeide ^Isforholdene ved de norske 
indsjøer“ (Vidensk. selsk. skrifter. Mat. nat. kl. 1901 nr. 4). Men 
hans planteifænologiske iagttagelser er desværre, endnu ikke bearbeidet; 
han har kun git en ganske foreløbig oversigt, -som strækker sig ind- 
til 1883 (den er trykt i F, C. S c h ii b e 1 e r, Viridarium Norvegicum 
B. 1. Chra. 1886). Han hadde vistnok selv mest interesse for at 
