©r allerede omtrent fuldstændig overensstemmelse mellem dr. Brøg¬ 
ger'» skildring av denne i Sverige (utenfor det gamle Danmarks græn- ! 
ser) og min. fremstilling i „Landnaam“. 
At følg© jordbruksbosætningen utover landet ved gravenes date¬ 
ringer kan selvsagt her ikke ske i det enkelte. Men hør maa pekes - 
paa, at der er fun det ogsaa en anden maate at følg© denne, skridt for 
skridt, nemlig ved bostedsnavnene, gaardsnavnene. 
Stedsnavn holder sig overalt i verden med stor styrke, selv gjennem 
flere sprogskifter, og paa den anden side er det rimelig, at der 1 gjennem 
ti der nø kan være forskjellig skik i navngivningen i samme: .sprog. Det 
skuld© derfor være- raad at paa,vise f oreskj ellige tidslag i gaardsnavnene 
og paa den maate følge bosætningens spredning. P. A. Munch 
gjorde opmerksom paa slike al der slag i stedsnavnene for halvhundred© 
aar siden og O. R y g h samlet det nødvendige uhyre material© av 
ældr© skriftformer til verketNorsk© Gaardsnavne“. Rent topografiske 
navn kan skrive sig fra de. forskjelligste tider, som Dal, V i k — men 
man kan dog se at de er fra ny tid naar de har faat artiklen tilhængt 
-dalen, -viken. Men en meget betydelig del av gaardsnavnene er 
sammensat med led som -stad, -rud, og for disse kan man finde 
aldersforholdet. Med støtte i deres anvendelse i sagaerne og i deg 
gamle norske koloniland i vikingetiden tidfæstede Munch og Rygh 
flere grupper nogenlunde. Der, lar sig imidlertid paa vi se flere 1 meto¬ 
der til at undersøke det relative aldersforhold, tildels anvendt tidligere 
paa tyske og dansk© forhold. • D© fø rist valgte steder var ogsaa gjen- 
nemsnitlig de bedste for jordbruket og har holdt sig som de relativt 
størst e gaarde, de blir nævnt relativ oftest og tidligst i gamle 
kilder, de er relativ sj eld nest gaat tapt igjen. Jeg anvendte' 
nu alle kj endte metoder systematisk paa det i Norske Gaardsnavne 
foreliggende materiale, og det viste sig, ai samtlige metoder' gav et 
ganske merkværdig* overensstemmende resultat, saa den relative 
alder maa betragtes som fuldstændig sikkert fastslaat (se Aarsberetn. 
for Fbrtidsminder, 1906). Deres rækk© o-g rang viste sig overalt om¬ 
trent som efter den gj ennemsnitlige størrelse: 
-vin, -heimr, -stabir, -rud, -land, -setr 
2.6 2.0 1.7 1.1 1.0 1.3. 
Den ældste av disse hyppigste- navnegrupper er saaledes den med 
-vin sammensatte. Gjennem, tidens løp er dette sammensætnings- J 
led (som jeg tror hører sammen sproglig med tysk wohnen, bo) | 
