Om jordbundens sopper og deres betydning. 
Ved Oscar Hagem. 
I. 
Studiet av de øvne jordlags mikroorganismer, som sop og bak¬ 
terier, har i den senere tid tat en over ordentlig sterk fart, og vi be- 
sidder paa dette omraade en allerede meget omfangsrik litteratur av 
specialavhandlinger og sammenfattende oversigtsarbeider. 
Trods mange interessante specialundersøkeliser maa vi dog éndnu 
si, at vi staur helt ved begyndelsen, naar der blir spørsmaal om en 
almindelig over si gt over disse organismer og deres betydning. 
I virkeligheten findes der i de øvre jordlag en. slik uendelig mang¬ 
foldighet av organismer, planter som- dyr, og i et sa,a stort individ- 
antal, at man neppe i almindelighet har den rette forestilling derom. 
Jeg skal ikke trætte med tal, men kun nævne nogen faa eksempler. 
I sin „B o d ei n k u n d e“ anfører den tyske professor dr. R a- 
m a n n en del analyser over indholdet av bakterier og sopsporer i en 
række nærmere bestemte’ jordbundsprøver. Etter disse analyser kan 
der findes op til 50,0O0.Q ! 0O bakterier og 10,000,000 sopsporer i hvert 
gram jord av de rikeste prøver. Endnu mere slaaende er en bereg¬ 
ning, som blev utført av en assistent, hos den tyske professor 1 H i 11- 
ner. Ved hans analyser viste det sig, at der bare av amøber, en 
gruppe' lavt staaende mikroskopiske dyr, var 1 sau mange, at den sam¬ 
lede amøbemængde i Tysklands jordbund veiet mere end hele landets 
befolkning. 
Disse to eksempler er nok til at vise, hvilken rigdom av organis¬ 
mer vi staar overfor. 
Av alle jordbundens organismer er vel bakterierne hittil bedst 
studert, og her har vi lært at kjende en række- interessante former, 
som er mere eller mindre godt- karakterisert veid speeielle fysiologiske 
egenskaper. Der kan saaledes nævne® de nitrificerende bakterier, 
som av ammoniak danner salpetersyrling og salpetersyre og derved 
Naturen 1910. 
7 
