110 
•den samme, enten disse joner skriver sig fra den ene eller den anden 
*syre eller base. 
Som bek j endt findes der en række forøvrig meget forskjellig sam¬ 
mensatte kemiske forbindelser, som kaldes syrer, som alle har de 
fælles |genskapeir at deres vandige opløsninger 1 smaker surt og ^rea¬ 
gerer surt", d. v. s. farver det blaa plantefarvestof lakmus rødt. Alle 
syrer indeholder nu vandstof og de fælles egenskaper av deres vandige 
opløsninger forklares da godt. ved at anta, at syrerne i vand spaltes 
i (positive) vandstof joner' og i (negative) syrer esti- (o : syre -f- vandstof) 
joner. 
Jo flere slike frie vandstof joner, som findes i en opløsning, desto 
sterkere er de sure egenskaper — den sure „reaktion“. 
Paa. lignende maate karakteriseres de saakaldte. baser, hvis van¬ 
dige opløsninger har en lutagtig smak og farver det av syrer rød- 
farvede lakmus atter bla.at derved, at de alle i vand spaltes i negative 
liydroxyljoner og positive metaljoner. 
Jo flere frie liydroxyljoner opløsninger. indeholder, desto sterkere 
er basens ialkaliske" reaktion. 
Derved hadde man faat en rationel maalestok for syrer og basers 
•„ styrke". 
I det hele tat bringer den elektrolytiske dissociationsteori os til 
at opfatte alle kemiske reaktioner, som foregaar i vandige opløsninger 
som j o n r e a ktioner, men da vil denne teoris fundamentale be¬ 
tydning for hele den analytiske k em i være indlysende. 
Man har jo forlængst været opmerksom paa at alle salte med enten 
fælles syre eller fælles base> viser alle for den fælles bestanddel karak¬ 
teristiske egenskaper uten hensyn til den anden bestanddel. 
Baaledes gir alle opløsninger av klorider (kemiske forbindelser av 
klor og et metal) med sølvnitrat et ostagtig hvidt bundfald —< sølv- 
klorid, likegyldig enten man har natriumklorid, kaliumklorid, jern- 
klorid, kviksølvklorid o. s. v. Man sa derfor før, at sølvnitrat var et 
middel til at paavise („reagens" paa) klor; men dette er ikke aldeles 
rigtig -— man lærte efteirhaanden at kjende mange forbindelser, som 
indeholder klor, men hvor kloret ikke kan paavise® ved sølvnitrat — 
f. eks. klor surt kalium — et salt, som bl. a,, findes i tændsatsen paa. 
sikkerhetsfyrstikker. Grunden til dette klorets forskjellige forhold 
har først faat en meget naturlig 1 forklaring ved hjælp av den elektro¬ 
lytiske dissociationsteori. De forskjellige klorider gir nemlig i vandig 
