136 
stikke. Det viste sig, at denne bakterie ved hjælp av et enzym, en 
saakaldt p ek t o si n a si e, meget kraftig angrep linens midtlameile- 
substans og omdannet den til de enkle sukkerarter galaktose og xylose, 
som den deretter anvendte til dækning av sit kulstof behov. 
Ogsaa Btørmer har i et for faa aar siden utkommet arbeide 
nærmere behandlet en anden bacillus,' som han likeledes isolerte fra, 
forraadnende lin. Den heter Plectridium pectinovorum 
og er en sporedannelse', men i motsætning til de foregaaende aerob, 
d. v. s. surstofbehøvende, bacillus. Den adskiller sig ogsaa derved, at 
den til sin vekst behøver kvætsitofforbindelser i form a,v eggehvite eller 
disses første spaltningsprodukter, som f. eks. albumoser. Den kan 
derimot ikke benytte asparagin, ammoniak eller salpetersure salte. 
Mens altsaa bakterierne spiller hovedrollen ved den under vand 
foregaaende proces, synes det, som om soparterne træder i forgrunden, 
naar forraadnelsen foregaar „paa land a . Eiter undersøkelser av 
Behr e n s skal det her særlig være to Mucorineer, som er virksomme, 
nemlig M u c o r s tolo nif er 1 (= Rhizo p us nicans) om vaa- 
ren og høsten, og Mucor h i e m a 1 i s, naar processen foregaar om 
vinteren. Disse soparter er meget gunstige, fordi de kun opløser 
pektin men ikke cellulose. Ved forraadnelsen angriper dei derfor kun 
den almindelige pektinholdige midtlamelle og ikke bastcellernes cellu- 
losevægger. 
Som det fremgaar av de her nævnte eksempler, kj ender man sik¬ 
kert et faa tal mikroorganismer, som er i besiddelse av den overordent¬ 
lig vigtige egenskap at kunne opløse pektinstoffer. For soppenes ved¬ 
kommende kan eksemplerne sikkert forfleres. Jeg har ved mine egne 
undersøkelser over Mucorineerne kunnet konstatere, at en hel række 
arter har evnen til, omencl ikke i nogen utpræget h.øi grad, at opløse 
pektinforbindelser. Og likeledes har flere jordbundsformer av slegten 
F u s a r i u m en utpræget pektinløsende evne. Som det allerede oven¬ 
for er nævnt har disse forhold stor betydning for forstaaelsen av 
plantestoflenes omdannelse og„ spaltning i jordbunden. 
Det vil ikke gaa a-n at slutte denne artikel uten at omtale en 
klasse forbindelser, som vel ikke findes i det uforandre.de plante¬ 
materiale, men som under visse betingelser dannes i store mængder 
som et omdannelsesprodukt av dem, nemlig humusstof f ene. 
Den store mængde av dødt plantemateriale, som tilføres iordbun- 
