155 
genen 7de desember av Daniel i Princ-eton. Ved opdagelseu stod den 
1 Kudsken og bevæget sig langsomt mot nord. I mindre kikkerter 
var den synlig, men uten nogen mere fremtrædende kjerne. Dø første 
observationer bragte tanken hen paa, at kometen muligens var identisk 
med den av Stephan 22de januar 1867 i Marseille opdage.de komet 
(1867 I). Denne hadde en omløpstid av 40 aar, med en usikkerhet av 
2 aar. Fortsatte observationer viste imidlertid, at den rigtignok var 
en periodisk komet, der passerte 1 sit perihel 29de november i en av¬ 
stand fra solen av 1.4 astronomiske enheter, men istedenfor 1 en komet 
av Uranusfamilien, som Stephans komet tilhører, hadde man en av 
Jupiterfamilien, med en omløpstid av 6.4 aar. Hittil er der ikke 
meddelt stort om denne komet, som man har kunnet følge i begyn- 
delsen av dette aar, bl. a. i Heidelberg til 8de mars. En nærmere 
redegjørelse bør derfor op sætte» til næste aar. 
Uomtalt bør det ikke være, at Wolf i Heidelberg 19de april 
antagelig har fotografert Daniels kornet fra 1907. Objektet var av 
16de størrelse, men luften var ikke videre god. Da, det er kommen 
frem paa to plater meget nær det forutberegnede sted paa, himlen, 
er det al grund til at tro, det har været kometen. D-ens avstand fra 
solen var 7.2 astronomiske enheter eller den var omtrent midtveis 
mellem Jupiter og Saturn og meget nær 600 dage var hengaat siden 
den var i perihel. At en kornet ved fotograflens hjælp har 1 kunnet 
følges saa langt ut fra solen og saa, læ-nge elter sin perihelgjennem- 
gang er mig bekj endt uten sidestykke. 
Foruten de i „Naturen a 1909, side 127, opregnede kometer, som 
■vente® igjen i 1910', har man haab om at gjense d’Arrest’ periodiske 
komet (omløpstid = 6.7 aar), som sidst, blev set i 1897; i 1904 stod 
den saa ugunstig til, at den ikke blev fundet igjen. Hvis dens bane 
ikke har betydelig forandret sig, skulde den være i perihel i begyn- 
delsen av oktober, og betingelserae for dens opdagelse i aar er ganske 
gode. Fayes periodiske kornet (omløpstid 7.4 aar) venter man mot 
slutningen av aar et. Den er ikke set siden 1896, da den blev fundet 
26de september av Ja,velle i Nizza. I 1903 stod den for ugunstig til 
at den kunde bli opdaget. Brooks’ periodiske komet fra, 1889, med en 
omløpstid av 7.1 aar, skal være i sit perihel mot slutningen av a,aret. 
Den blev sidst set i 1903, da den blev fundet av Aitken paa- Dick 18de 
august og fulgt til 24de oktober som et svakt objekt. Foruten pa-a 
Dick blev den kun observert ved Naval Observatory i Washington. 
J. Fr. S. 
0m polonium. ,,Naturwissenschoftliche Rundschau 1 * indeholdt i 
mars maaned iaar en liten artikel om Mine P. Curie og A. Debi- 
ernes undersøkelser over stoffet polonium, som har. adskillig inter¬ 
esse, og av hvilken jeg derfor vil levere „]STaturen a s læsere et kort 
utdrag. Polonium, der er et a-v de nye radioaktive elementer, som er 
opdaget, av fru Curie, har der været gjort forskjellige mislykkede for¬ 
søk paa at fremstille' aldeles rent, sa al ed ee at man kunde studere dets 
egenskaber. Tidligere kjendte man ikke poloniums stilling i rækken 
av radioaktive stoffe; nu vet man, at polonium er det sidste aktive. 
