] 57 
kunne slaa fast, at den tid, da Nordsjøens bund laa over havets over¬ 
flate, var forholdsvis nær nutiden. Først i den varme tapes-littorina- 
tid, da allerede øk og bøk var indvandret til Danmark, og da den 
ældre stenalders mennesker levet i Skandinavien, sank bunden av 
Nordsjøen, Skagerak, Kattegat og Østersjøen under havspeilet. 
I Dansk geologisk forening holdt.es der et større diskussionsmøte 
i anledning av Hintze ? s foredrag, og da „Na,turen“ s læsere allerede tid¬ 
ligere har faat anledning til at stifte bekjendskap med Hintze ? s hypo¬ 
tese, har red aktionen anmodet mig om at gi en kort oversigt over dø 
betragtninger, som blev gjort gj æ Iden de under møtet. Det er en selv¬ 
følge, at hensynet til pladsi bevirker, at det kun blir de vigtigst© de¬ 
battan ters hovedargumenter, som her kan anføres. De der ønsker et 
utførligere referat, maa jeg henvi.se til „ Meddel eser 1 fra, Dansk geol. 
forening. Nr. 14“. Hr. Hint se replicert© til de forskjellige talere og- 
syntes, trode de vægtige indvendinger, at fastholde sin hypoteses' be¬ 
rettigelse. 
Har de r paa,viste, hvorledes sjøk arierne over Østersjøen, som 
var anvendt av Hintze ved hans: bevisførelse, var altfor litet detaljert, 
til, at det skulde kunne gaa an av dem at drage ■slutninger om enkelt¬ 
heter pa.a havbunden. Taleren hadde likeledes meget at utsætte. paa 
foredragsholderens benyttelse av d© forholdsvis f a,a beretninger om 
bundarterne og deres beskaffenhet. Etter en indgaaende behandling 
av disse spørsmaal kom Harder til det resultat, at der intet bevis var 
ført for, at Østersjøen hadde været saaledes, som den var skildret av 
Hintze. Hvad angik spørsmaal et, om der dog ikke var render til¬ 
stede i Østersjøen, saaledes sona hævdet av Hintze, vilde taleren si, at. 
man nok ved hjælp av mere detaljerte karter vilde kunne p a avis© dal- 
lignende render; men dette var ikke nok for Hintzets hypotese; der 
maatte kunne bevises, at disse render var gj ennemstrømmet av elve i 
po.stglacial tid. Skulde man sammenligne de store render, som man 
kjender i Bel terne og den sydlige del av Skagerak, og som nærmest 
er utprægede r sekker av huller, med kjendte foreteelser fra det faste 
land, maatte det være med de av Ussing p a avi ste fjorddale; men. 
de er dannet av subgiaciale smeltevandsfloder. 
A. C. Johannesen: pa,aviste først,, at der var den ei en do mm e- 
lighet ved flere av Hintze’s floder, at de ikke hadde et gradvis fald 
fra deres utspring og til deres 1 munding; men at bunden av fl od dal en 
bugteti sig op og ned. Han fandt ogsaa, at der ikke var no gen for¬ 
bindelse, mellem de spor av fl odd ale, som findes i Kattegat og Belterne, 
og de, som findes i Nordsjøen, og heller ikke mellem de sidste og dem, 
man har i Kanalen. Dette maatte man kunne forlange, hvis hævnin- 
gøn over det hele omraade hadde været samtidig. Taleren omtalte 
dørnæst et forhold, somi tydet paa,, at stor© dele av det hypotetiske 
postglacialei fastland hadde været havbund like fra istiden og til nu¬ 
tiden. Man har nemligi i den nordlige del av Nordsjøen og 1 strøket 
vest for dé britiske øer paa forskjellig dyp ved skr åpning paa hav¬ 
bunden samlet talrige skaller av arktiske mollusker, der i vor 1 tid har 
trukket sig længer nordover. Hvisi her virkelig hadde været fastland 
i postglacial tid, sa a maatte disse skaller enten være b leven dækket. 
