158 
av littoraldannelser eller opløste. Anderledes er forholdene i den syd¬ 
lige del av Nordsjøen og tilgrænsende strøk, som formodentlig delvis 
har været ført land i omhandlede tid. 
Hintze, der imøtegik saavel foregaaende som sidste taler, hævdet, 
at flere av disse flodløp, f. eks. i Bel terne var subglaciale render; 
men da man i den nordre del av dem fandt mudder i hunden, viste 
dette', at de var utformet i postglacial tid. Ogsaa. i anledning av de 
av Johannesen omtalte molluskfund hadde han flere bemerkninger 
at gjøre. 
A u g. IC r o g h utviklet under sammenligning med de dalsænk- 
ninger paa, det faste land, hvor der rinder floder, hvorledes en dal- 
sænkning paa havbunden maa se ut, for at man kan anta, at den vir¬ 
kelig har været gjennemstrømmet av en flod. Han kom ved et stu¬ 
dium a,v Hintze’s flodløp til det resultat, at terrænget er altfor ujevnt 
langs dem og altfor jevnt tvers over dem til, at de kan ha været dan¬ 
net av el ve. 
Efter en 1 senger replikvekfling mellern Hintze, Krogh og flere 
andre talere uttalte professor Ussing, at han efter den allerede fra 
andet hold fremkomne kritik ikke vilde omtale den fremsatte hypo- 
te.se® værdi, men fremkom med en del bemerkninger om de virkelig flod- 
dannede dale og de glaciåle lavninger, og sluttet sig til Kroghs betragt- 
ninger om relieffet. Han trodde ikke, at man for tiden kunde uttale 
sig om, i hvilken utstrækning de postglaciale elve (fra ancylustiden) 
hadde benyttet den submarine del av de glaciale lavninger. 
C. F. K. 
Norske bræers forandring 1909. I tilslutning til de meddelel¬ 
ser, som jeg nu i flere aar har git om vore bræers forandringer, skal 
der ogsaa iaar leveres en oversigt, idet der med hensyn tdl mere detal¬ 
jerte oplysninger henvises til en avhandling : ,.Bræmaaling i Norge 
1909“, som netop trykkes i „Nyt Magazdn for Naturvidenskaberne“. 
Denne oversigt blir saa meget fyldigere, som jeg har mott at, høist 
værdifulde bidrag fra d’hrr. statsgeolog Eekstad (Vestlandets bræer) 
kand. real. A. Hoel (det nordlige Norges bræer). Idet som før 
resultat av 
1908—1909 
m. 
17 
17 
17 
11 
+ betegner fremadskriden og -f tilbakegang, har vi som 
dei utførte eftermaalinger erholdt følgende maal for den 
stedfundne forandring : 
J o tunheimen: 
Steindalsbræ 1 . -f 8.4 
Leirungsbræ. 7.3 
Svartdalsbræ . .. ~ 3.6 
Langedalsbræ .. ... 6.0 
Sletmarkbræ . 9.1 
Østre Memurubræ. ~ 5.5 
Vestre Memurubræ. 6.7 
Veobræ .. ..i ... .. . ~ 9.2 
Heilstugubræ . 4.4 
Tveraabræ . ... ... ~ 9.0' 
Sveilnaasbræ . +13.2 
