173 
steder kan en herskende vindretning hindre, at saadaiine planter 
breider sig jevnt ut, men danner høie kanter paa de fra vindretningen 
bortvendte polygonsider og gir herved marken et høist besynderligt 
utseende (fig. 11). 
Yi har hittil hat vor opmerksiomhet henvendt paa landets pl ante- 
rigdom og arternes sammenslutning og vil nu se- lit paa., hvorledes de 
ydre forhold tjener til at utforme planterne og frembringe bestemte 
eg en sk ah er hos dem. Vegetationen, væsentlig fjel dinar kens, har liten 
Fig. 11. Av vinden paa virket polygonmark. (Fot. Hanna Resvoll-Holmsen). 
vandtilførsel. Spitsbergen har jo som de øvrige polarlande liten ned¬ 
bør, og denne falder for det meste i form av sne. Heftige vinde i 
forbindelse med lufttørhet tjener til at paaskyn.de> vandt ap et. Men 
planterne beskytter sig saa godt de kan. Stammenn© -har korte steen-' 
gelled og paasititende visne bla de og tueveksten er stærkt fremtræ- 
dende. Man har maalt luftfugtigheten omkring og in de i tætte tuer 
og fundet en forskjel paa op til 20 °/ 0 . 
Rotsystemet er grundtgaiaende, ca. 5—15 cm. Paa større. dyp> er 
der ofte saa lav temperatur, at den derværende fugtighet ikke kan 
optages. Jorden er nemlig frosset i større dyp.; undertiden kan der 
bare være 20 cm. mellem overflaten og den frosne jord. 
