174 
Vinden synes ikke i nogen større grad at være formgivende. De 
med hensyn til belysning og jordbund begunstigede steder, saaledes 
som mot syd vendende fjeldskraaninger, er gjerne snedækket om vin¬ 
teren og herved unddraget vinterst ormenes virkninger. Paa andre ste¬ 
der er jordbunden og fugtighetsforholdene av en saadan beskaffenhet, 
at der ikke kan utvikle sig noget rikere planteliv, og de planter, som 
findes, er saa lave, at de næsten ikke hæver sig over marken. Ved 
sin vandsugende evne kan vinden dog i mindre grad være formgivende. 
Ved uttørring kan saaledes den mot vinden vendende side av en plante 
ødelægges og tilveksten hindres. 
En anden karakteristisk egenskab hos de optrædende planter er 
en mere eller mindre sterk rødfarvning av blacle og stængler. Den 
skyldes tilstedeværelsen av røde farvestoffe, der især optræder hos fjeld- 
markens arter, mens fjeldskraaningernee og særlig fugiefjeldenes rikere 
vegetation mangler disse eller har li det av dem. Lav temperatur og 
faa næringssalta i jordbunden medfører sterk rødfarvning. Da de 
røde farvestoffer betinger en forøket varmeabsorption, blir det ind- 
lysende, at de maa spille en stor rolle paa de i klimatisk henseende 
u gu n s ti g s te steder. 
De arktiske planter lever i mange henseender under meget ugun¬ 
stige betingelser. Naar der allikevel kan optræde en forholdsvis rik 
plantevekst, skyldes dette i første række det stadige lys. Solen er jo 
i flere maaneder, saa vel nat som dag, over horisonten, saa at assimila- 
tionsarbeidet uavbrudt kan foregaa. Det er da ogsaa de bedst belyste 
steder, som besidder den rikeste vegetation, nemlig de bratte, mot. syd 
vendende fjeldskraaninger, hvor solstraalerne ved middag falder næ¬ 
sten lodret ind. Ute ved havkysten faar dog planterne ikke saa ofte 
nyte godt av det direkte sollys paa grund av tanken, som for det meste 
hersker der, mens fjordene har solskin og jo mer, desto dypere ind- 
skaaret de er. Det største artsantal finder man derfor i de største 
f jorde. Bergartens beskaif enhet spiller naturligvis ogsaa en rolle. 
Det bed ste jordsmon dannes av de let forvitrende bergarter, saasom 
lerskifre og sandstene samt de krystallinske skifre, mens de haarde 
graniter danner et mindre godt jordsmon. De omraader, som har let 
forvitrende bergarter, falder ellers sammen med de i klimatisk hen¬ 
seende mest begunstigede steder. 
Sammenligner vi Spitsbergens artsantal med de øvrige polar- 
landes, finder vi, at det er det rikeste i forhold til breddegraden. 
