178 
ladøsvalen inde i — husene, naar den ikke, som det hyppigst er 
tilfældet paa Vestlandet, benytter sine oprindelige naturlige hække- 
pladse, de steile oftest for mennesker utilgj ængelige bergvægge. 
Paa grund av re dem a,teri alets eiendommelige beskaffenhet, maa 
de dog al tid anbringes paa steder, hvor de er godt. beskyttet mot regn 
og drev, da dø ellers ufeilbarlig vilde bli opblødte og ødelagte ved det 
første det bedste indtræffende regnskyl. De ophænges derfor helst 
inde under taket i bergvæggenes mange naturlige nischer og huler, 
eller paa huse gjerne under det sterkt frem skytende, takskjæg, under 
vindueslister eller paa lignende steder. 
Et ganske eiendommelig tilfældø av redebygning vedkommende 
denne art omtales av Holmgren efter en beretning i Stockholmer- 
bladet „Aftonbladet“ for 18de august 1871. Det meddeles her, at 
et svalepar hadde bygget rede under styrbord rælling paa det lille 
dampskib „Ørn‘ ; , som, da gik i fart paa K1 a reiven mellem Karlstad 
og Lyckan. 
Bedet var anbragt like foran damperens hjulhus. Paa grund av 
drevet fra hjulet blev dog dette rede ødelagt; men svalerne tapte 
derfor ikket motet; de bygget snart igjen et nyt rede no gen alen 
længere fremme og utklækket der lykkelig sine unger, som i de dage 
meddelelsen blev git netop hadde gjort sin første utflugt. 
Det meddeles 1 videre, at ungerne efter sine utflugter stadig vendte 
tilbake til redet, som merkelig nok har kunnet beskyttes mot over- 
spuling, endda det bare laa 12 tommer over vandflaten. 
Under rugetiden har svalerne gjort reisen med frem og tilbake 
mellern Karlstad og Lyckan. Men etterat det blev nøavendig at skaffe 
foder til ungerne, synes de at ha hat sit tilhold i Karlstad bys nærhet. 
Herfra har de dog punktlig medfulgt fartøiet til omtrent midtveis 
mellern de nævnte steder og har paa fartøiets retur mødt det omtrent 
paa samme sted. 
Redets form er hos hussvaien nogøt forskjellig fra, ladesvalens. i 
Det er nemlig mere overmuret, saa at der kun findes en for det meste 
oval, ovenfra samm entrykt aapning, hvorigjennem fuglene har ad- 1 
komst til det indre. Det benyttes likesom ladesvalens gjerne gjennem 
flere aar, idet fuglen for hvert aar foretar den nødvendige utbedring 
og utrensning av det gamle foringsmateriale. 
Desvæire hænder det dog iblandt, at graaspurven tar svalens 1 
gamle — undertiden ogsa.a dens •nyopførte' — reder i besiddelse, i 
Den stakkels svale, som saaledés ser sig berøvet sit retmæssige hjem, 
