191 
©r 1 vel ogsaa grunden til, at denne brægrotte er forfeilt sa,a, litet kjendt, 
som tilfældet eir. 
Ved' at krype ind gj enn em bræporten og fortsætte- paa samme 
maate langs 1 elven i en længde* av omkring tyv© meter, utvidet kanalen 
sig eifterhaandfen, saa, man til nød kunde staa i opret stilling. Og 
først nu bégyndte egentlig det interessante' at utfolde sig'. Istiedet- 
for 1 den trang© kanal aapnede .sig nu, en stor isliul© eller 1 brægrotte 1 av 
omkring ©n ti metersi høide, en femten meters breidde ogi henimot 
femti meters længde. I væggene fortonet sig i de zirligst© former 
og slyngnimger den for isferæerne saa karakteristiske baandistruktur med 
den, mest storslagne farveipragt, udmerket veid de skjære og’ ren© farve- 
muancer i hvit. og blaat. Indimellenr saaeis enkelte* mørke striper, 
som ved nøler e undersøke!,sei viste, sig at. være* tynde grusbaand av det 
slags*, geologerne pleier at betegne som „indre moræner“. Grottens, 
bund var forholdsvis' jevn og dækkedøs av rundvaskede smaasten, og 
ut over denne, flate strammet det graagrønne, noget slamførendei bræ- 
vand. Men a-lleriinderst stak frem et forreste, hjørne., av en under 
bræem liggende m®æmeisijø. Maalinger i denne lot formode, at den 
©fterhaanden antok en forholdsvis stor dybde, men utstrækningen ind- 
over av denne* interessante sjø* er det forbeholdt, fremtidens om- 
vankønde turister at se. 
Det var' ganske* lunt* herinde i grotten. Man var igrunden paa 
et øiefelik forflyttet til et feslot, en hal i underverdenen, hvortil dags¬ 
lyset kun fandt vei gjenmeun enkelte* ved sne*- og. isblokke meglet op- 
fyldte* siprækker i den overliggende' bræ, Lufttemipera,turen herinde 
viste sig 1 veid et medbragt slymgetermomieter at være* 1° C. Og saavel 
i det rindende som stilleistaaende vand miaaltes en temperatur av 
1.9° C. Til sammenligning med de in de i grotten maalte tempera¬ 
turer kan anføres de omtrent femten meteir nedenfor bræen klokken ti 
maalte, nemlig lufttemperatur 2.9° 0. og vandtemperatur i elven 2° C. 
Elter mine. to f ører ©s utsagn skulde denne, grotte ha, holdt, sig 
omtrent uforandret i en række] av aar. Dog 1 viser' det sig ved selve 
bræporten, at bræen her maa ha seget noget ned. At forandring erne 
her er forholdsvis smaa, antydes ogsaa ved den rnængde grus, som 
dækker bræens nedre, del, og ved dem maate, hvor paa det. fin,deis ut¬ 
bredt. Igrunden er det vel ogsaa de smaa forandringer, som betinger, 
åt, e*n s a ad an betydelig grottedannelse her' overhovedet kan komme 
istan d. 
At f or an drin ger ne i denne* ferges. stilling eir forholdsvis smaa,, 
bøkræftes ogsaa ved direkte miaaling. Det lykkedes nemlig at finde 
et merke, eiter hvilket denne* bræ* fra 1892 til 1909 skulde ha avtiat 
kun 2.8 meter. Og ifølge de* senere aar*s maalinger -avtok denne* bræ, 
1908—4 kun 1.3 meter. I aar ene* 1904—8 avtok den 1 meter, hvorimbt 
den 1908.—9 skred 1.9 meter frem. Men som vi ser, holder saavel 
tilbakegang som fr em,skri dt sig her in den meget snevre gr genser, hvil¬ 
ket igjen bevirker, at de ved grottedannelsem samvirkende* kræfter 
uhindret kan, fortsætte* sit* arbeide pa,a, et og samme: sted i en række 
av aar. 
30 / 12 1909. 
P. A. Øyen. 
