195 
km. bredde. Lavest liar man kastanjer, derpaa følger kastanjer og 
ek, ek og bøk og birk og tilslut pinjer. Den øvre grænse for denne 
region ligger 2200’ m, o. h. Inden dette omraade findes ogsaa de 
fleste av de talrike sidekratere. 
3. Den nø kne region. Paa nordsiden ligger snegrænsem 
2800' m. o. h., men paa sydsiden for» vin der sneen helt om sommeren. 
Man er her overalt omgiven av den nøkne sorte lava og aske. 
E t n a s u tb ru d. Lavaen har paa lange tider ikke kunnet hæve 
sig til topkratrets høide, hvorfor der ved utbrud danner sig radiale 
Fig. 3. Etnas centralkegle. 
-sprækker, ofte av flere kilometers længde, hvorfra lavaen vætter ut, 
og over hvilke der opstaar bikratere. Man regner over 200 saadanne 
sidekegler; de er optil et par 100 m. høie. De er hyppigst fra 1000 
r -^-2000 m. o. h. og bedækker fjel det rundt omkring som vorter. De 
ligger dels etter hverandre i rækker paa de før nævnte sprækker, dels 
enkeltvis. De er talrigst paa fjeldets sydlige og sydøstlige side og 
bestaar mest av frugtbar a.ske, hvorved de stikker sterkt av mot de om¬ 
givende nøkne lavastrømme. 
Man kjender henimot 80 utbrud i historisk tid, og i gjennem- 
snit kan man regne IQ 1 i aarhundredet. Gjentagne ganger har lavar 
strømmene naadd helt ned til Catania. som er bygget paa 3 præ- 
