229 
metalnagier. Luften suges op saavel forbi termometerkulerne i det 
inderste rør, som igjennem mellemrummet imellem det indre; og det 
ytre rør. Saavel disse rør som de øvrige metaldele er forniklet og 
meget omhyggelig polert. Derved indtræder en meget fuldkommen 
reflektion av de straaler, som træffer instrumentet. Det indre, rør vil 
ved straaling eller ledning kun faa meget smaa varmemængder, og 
dets temperatur avviker derfor høist ubetydelig fra den forbipasserende 
lufts. Til termometerkulerne naar følgelig endnu mindre varme paa 
denne maate, og nogen avvikelse imellem deres temperatur og den 
forbipasserende lufts vil derfor ikke bli merkbar, selv om instrumentet 
utsættes for den sterkeste sol straaling. 
Ved ballonopstigninger anbragte man nu dette aspirationspsykro- 
meter i større eller mindre avstand fra gondolen paa en saadan maate, 
at det kunde trækkes ind til en hurtig avlæsning eller saalødeis, at 
avlæsningen skedde ved hjælp av kikkert. Man fik snart erfaring for, 
at det opvarmede lufthyllø strækker sig Uere meter ut fra gondolen 
Fra nu av kom der nyt liv i de videnskabelige ballonreiser. Især 
var det Assmann, der blev sjælen i den tyske aerologi, med hvilket 
navn man betegner utforskningen av atmosfæren i de forskjellige høi- 
der opover. Ved keiser Wilhelms hjælp fik han midler til ballonfarter 
i større skala, og med bistand av det dygtige personale ved det mete-. 
orologiske institut i Berlin gjorde han en række undersøkelser av en 
ganske anden kvalitet end de tidligere. Ved anvendelse av Glaishers 
termometeropstillinger, samtidig med aspirationspsykrometret, kom det 
for dagen, at Glaishers temperatur angivelser f. eks. for 8000 meters 
høide led av feil, der naadde like op i 20". 
Samtidig med de videnskabelige ballonf ar ters igangsættelse i 
Tyskland i større skala, hadde man i Frankrike slaat ind paa en litt 
anden vei til at faa kj endskap til forholdene i atmosfærens høiere lag. 
De to i luftsporten interesserte herrer, Hermite og Besaneon, hadde 
he nl ed et opmerksomheten paa anvendelsen av de nyere tiders hensigts- 
mæssige registrerinstrumenter og gjort forsøk med at la saadanne 
føres op av ubemandede balloner. F : or det første kunde man da be¬ 
nytte meget mindre balloner, og desuten kunde man la disse stige op 
til meget større høider end dem, hvori det var mulig for mennesker 
at færdes. Vanskeligheten bestod væsentlig i at finde instrumenterne 
igjen, naar ballonen var dalet ned. 
Denne metode utvikledes til adskillig fuldkommenhet av Tbisse- 
