255 
sygdomsikimen direkte paa sig selv. Man bør helst svinge nettet saa- 
ledes, at man faar samlet fl uerne i et av nettets hjørner, og saa, stikke 
hjørnet ned i en blikboks eller i et sylteglas, helde nogen draaper 
benzin paa det og saa lukke karret igjen. Efter en ganske kort tids 
forløp vil fluerne være døde og bør sua helst brændes. 
Det er især i de store byens forstæder, i smaabyer, landsbyer 
og paa bondegaardene, at fluerne ofte optrær i rent overvældende mæng- 
der. Herigjennem faar man en forklaring paa, hvorfor tyfuslignende 
sygdomme netop paa landet spredes saa. uforholdsmæssig vidt om, 
saa at ofte ikke et eneste hus i landsbyen gaar fri. Dia. ba.ade tyfus 
og malaria utbredes ved insekter, kalder man dem for typiske land- 
sy glømme. 
Man kan med fuld ret forstua at husfluen er meget lettere at ut¬ 
rydde end de fleste andre plageaander blandt insekterne, lettere end 
baud© inyg, klædemøl, loppen, væggedyr o. s. v. Det høres urimeligt, 
men det. er imidlertid saa. Det er en kjendsgjerning, at husfluen næ- 
sten ikke forekommer i fri luft. Entomologerne vet, at man i skoge 
og mark, i aker og havnegange finder alle mulige slags fluer, men 
meget sjelden husfluen; den holder sig næsten udelukkende ved men¬ 
neskenes og dyrenes boliger. Husfluen optrær især talrik, hvor der 
er he steg j ø d sel; lai verne utvikles frodig i den. I næste række kom¬ 
mer menneskelige ekskrementer og i tredje kogjødsel og endelig tar 
den ogsaa tiltakke med forskjellig kjøkkenaffald. 
For at desinfisere hestegj ødslen er det bra, i det mindste tre 
gange om uken (men endnu bedre daglig) at fjerne denne fra stalden 
og saa lægge den lagvis i en binge, saaledes at der altid paa hvert lag 
hestegj ødsel kommer et lag med jord, blandet med k 1 o r k a 1 k. 
Det øve r ste 1 a g m a a v æ r ei jord i b 1 a n d e t klorkalk. 
Klorlugten avholder fluemoderen fra. at lægge sine egg i gjødselen og 
desuten ødelægger gassen de allerede for haanden værende larver. 
Behandles de menneskelige ekskrementer ogsaa- paa denne maate vil 
fl uernes form er else avta. betydelig. 
Av største vigtighet er den daglige f luef angst (med net) 
og det ikke alene i beboelsesværelserne, kjøkken og stald, men ogsaa 
paa, gaardspladsen, paa, bygningernes ydervægge, etc. Barn passer best 
til dette arbeide, en times fangst formiddag og eftermiddag vil gi godt 
utbytte. I et sommerfuglenet kan fanges indtil 200 fluer. Saalænge 
nettet bevæges, kan fluerne ikke slippe ut av det, vil man pausere lidt, 
saa trykkes simpelthen aapningen sammen med fingrene eller man kan 
vikle nettet etpar gange rundt, saa utgangen sperres. Naar man har 
fanget en del, dræpes de, som ovenfor beskrevet, med benzin og bræn¬ 
des. I oktober og november bør man isiær drive ivrig paa med utryd¬ 
delsen av fluerne; ti det er netop disse etternølere, som skal præstere 
forplantningen til næste aur. Man bør ogsaa ivrig speide efter vaa- 
rens faatallige fluer, der enten har overvintret ii flyvedygtig stand eller 
som pupper, og som blir stammødre for sommer yngel en. 
Heldigvis har husfluen meget energiske, naturlige fiender, ellers 
vilde den være 1C ! gange saa almindelig. Mindst 9 / L0 av egg og larver 
blir offer for fluesygdomme, rovinsekter, parasitiske insekter og fugle, 
