274 
mont, Lombardiet og paa Sardinien; til Grækenland kom den under 
Alexa ndert o get; til Amerika, hvor den især i Carolina er blit en vigtig 
kulturplante, kom den i slutten av det 17de aarhundrede, og endnu 
senere blev den indført til Mexiko, Brasilien og Paraguay. I den 
nyere tid har Siam lagt sig etter risdyrkningen. Dette land utskiber 
nu for over 50 mill. kr. hvert aar. De r i s pro du c er en d e lande er nu, 
foruten Siam, Japan, Kina, Java, Indien, det sydlige Nordamerika, 
Mellem- og Sydamerika og enkelte dele av Afrika og Australien. De 
vigtigste handelspladse for ris i Europa er, foruten flere engelske byer, 
Bremen og Rotterdam. 
Ris; er en av jordens vigtigste kulturplanter. Ingen av de andre 
kornsorter spiller en saa vigtig rolle' som menneskeføde. I Øst- og 
Syd as i en er den folkenes hovednæringsmiddel. Man antar at nær 
700 millioner mennesker næsten udelukkende lever av ris, som under 
navn av Pilaw er maaltidets væsentligste bestanddel. 
Kornet indeholder 3—4 °/ 0 eggehvitestoffe, 85 °/ 0 stivelse, 1 °/ 0 
sukker og dextrin, 0.13 °/ 0 fett og 5 °/ 0 vand. Ingen anden kornsort 
er saa rik paa stivelse. 
Risen dyrkes i to hovedformer, bergris og sumpri s. Den 
første er mindst værdifuld og dyrkes derfor min ds t. Den ga,ar neppe 
i handelen, men den kan dyrkes paa tørrere og mindre frugtbar jord. 
Sump ri sen gir rikere grøde — i Kina optil 100 fold. Den dyrkes 
derfor mest og det paa steder, hvor neppe no gen anden kulturplante 
kunde trives. Den vil ha et fugtig klima med en sommertemperatur 
av 28° C. Den dyrkes helst paa fugtige elvebredder, som kan sættes 
under vand og som let kan tørlægges igjen. Paa grand av fugtig- 
heten er dyrkningen et usundt arbeide. Sumpfeberen gaar i arbeide¬ 
rens fotspor. 
Premgangsmaaten ved dyrkningen er forøvrig no get forskjellig i 
de forskjellige lande efter de lokale forhold. I Nordamerikais syd¬ 
stater dyrkes risen paa de store naturlige sumpstrækninger, som findeis 
i Carolina og omkring Missisippis nedre løp. Markeme er omgit med 
jordvolde med sluser. Før utsæden blir jorden dypt pløiet og godt 
harvet og forsynt med saafurer, som er 5 cm. dype og staar 40 cm. fra 
hverandre. Heri saaes kornet —* med maskin —, dækkes med jord 
og hele feltet sættes under vand 30—40 cm. høit. Naar spirerne viser 
sig, læiggéis marken tør indtil de unge planter har faat sine to første 
bl a de. Da sættes de igjen under vand i 8—10 dage; deretter aapnes 
