295 
valenser — den farvede og den hvite. De blandede farver, urene blan- 
dingsfarver, som jo er de almindeligste der møter vort øie, har for¬ 
uten den hvite ogsaa to farvekomponenter. Av den mængde hvit som 
er tilblandet en farve avhænger dens nuancer, dens mætningsgrad. 
Violet bestaar f. eks. av en blaa., en rød og en hvit komponent eller 
valens. Høring forkaster Young-Helmholtz’ lære om forskjellige 
farveperciperende fibre i nethinden, men han utstyrer i stedet denne 
med synssubstanser, der paavirkes kernisk av lysstraalerne, saa 
de enten spaltes av disse, „d i s s i m i 1 e r e s“, eller atter regenereres, 
„a ssimil e r e s“ . Han opstiller 6 slike synssubstanser, som han 
igjen slaar sammen til 3 grupper: en sort-hvit, rød-grøn og 
gui-blaa gruppe. Den hvite valens, som enhver farve har, beror 
derpaa, at der sker en spaltning, dissdmilation, av nethindens sorthvite 
synssubstans. I mørke; sker der en gjenopbygning, en assimilation, 
der gir os fornemmelsen av sort. En sort farve vil derfor svare til 
en assimilationsproces. Falder rent røde straaler ind i øiet, dissi- 
milerer den rød-grønne substans, og resultatet blir rødfornemmelse. 
Falder rent grønne ind, sker der omvendt en assimilation, saa resul¬ 
tatet blir grønt o. s. v. 
Falder samtidig paa samme nethindeparti røde og grønne straaler, 
saa avhænger det av deres indbyrdes mængdeforhold, om resultatet 
skal bli rødt eller grønt o: disisimilation eller assimilation. Er der 
likevegt, paavirkes kun den sort-hvide .substans, og vi faa;r hvidt av 
en bestemt intensitet. 
Aarsakerne til farveblindhet søker nu Hering deri, at der mangler 
en eller flere av disse synssubstanser, som muligens, om end ikke be¬ 
vist, kan være at søke i det av Boll 1876 opdagede for lys meget øm- 
findtlige synspurpur eller synsrødt, der ligger i nethindens stavlag, 
og hvis funktion endnu ikke er helt klar * 1 ). Mangler alle synssub¬ 
stanser paa den sort-hvite nær, saa vil vedkommende, da alle farver 
kun vil virké ved sin sort-hvite valens, se alt i verden mer eller 
mindre graat — en i sandhet høist trist tilværelse. Mangelen av den 
rød-grønne synssubstans gjør ham rød-grønblind, -—hvad Helmholtz 
kalder rødblind. Mangler den blaa-gule, blir han blaa-gulblind o. s. v. 
Dette synspurpur blekes hurtig i lyset, men kan atter regenereres i mørke. 
Det findes kun i nethindens stave — en eiendommelig art celler, som ikke findes 
i nethindens mest følsomme parti — den saakaldte macula lutea eller den gule 
flek. Dette skulde tale mot teorien om synspurpuret. som sæte for de farve- 
opfattende elementer, de Heringske synssubstanser. 
